Navigare 1 2013
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sjøfartsdirektoratet forenkler:<br />
Rydder opp i lover og regler<br />
Sjøfartsdirektoratet gjennomfører nå et prosjekt som skal<br />
utforme norsk maritimt regelverk slik at det blir lettere<br />
for brukerne å finne fram til de reglene som gjelder.<br />
Regelverket skal også bli enklere å vedlikeholde i forhold<br />
til hyppige oppdateringer av internasjonale regler.<br />
Bente Amandussen<br />
Redaktør <strong>Navigare</strong><br />
Sjøfartsdirektoratet<br />
– Prosjektet vårt går i<br />
korthet går ut på å restrukturere<br />
og oppdatere<br />
regelverket som følger av<br />
skipssikkerhetsloven, forteller<br />
Linda Bruås, som i<br />
fjor tok over som underdirektør<br />
på Sjøfartsdirektoratets<br />
underavdeling for<br />
regelverk og avtaler.<br />
Regelverket setter krav og rettigheter<br />
for skipsfartsnæringen, og er et verktøy for<br />
myndighetene til å regulere næringen og<br />
påse at kravene følges.<br />
– Både innhold og form har naturligvis<br />
stor betydning for næringen. Det skal<br />
helst være sånn at vi ikke bruker for mye<br />
tid på finne fram til kravet, men heller<br />
bruker tid på å følge det, eller eventuelt på<br />
å vurdere å endre det, dersom det er mest<br />
hensiktsmessig, sier Bruås.<br />
INTERNASJONALT<br />
Store deler av regelverket som sorterer<br />
under Sjøfartsdirektoratet har sin opprinnelse<br />
i internasjonale regler, først og<br />
fremst fra FN-organisasjonene IMO og<br />
ILO som regulerer sjøsikkerhet og arbeidsliv,<br />
men også ting som er regulert av<br />
EØS-avtalen.<br />
Flere av de internasjonale reglene oppdateres<br />
ofte, særlig innenfor teknisk sikkerhet<br />
som sjøsikkerhetskonvensjonen<br />
SOLAS og miljøkrav i MARPOL, som er<br />
konvensjonen om hindring av forurensing<br />
fra skip.<br />
Med unntak av lover og forskrifter<br />
som gjennomfører EØS-regler, er det ikke<br />
alltid så lett å spore hvor internasjonale<br />
regler er tatt inn i norsk lovverk. Dette<br />
kan gjøre det tidkrevende å få oversikt<br />
over hvordan Norge implementerer sine<br />
forpliktelser.<br />
– Som flaggstat, havnestat og kyststat<br />
er Norge god til å overholde internasjonale<br />
forpliktelser, både i forhold til gjennomføringsfrister<br />
og etterlevelse av innhold<br />
i reglene, mener Bruås. – Men vi får<br />
tilbakemeldinger fra ulike deler av næringen<br />
om at regelverket er komplisert og<br />
vanskelig å finne fram i, legger hun til.<br />
– Fortsatt kan man høre at Norge har<br />
så mange særkrav, det vil si strengere krav.<br />
Det er etter min mening ikke lenger riktig.<br />
Et mer strukturert og gjennomført<br />
regelverk vil vise eventuelle særkrav og<br />
hvor de ulike internasjonale konvensjonene<br />
er tatt inn, forteller hun.<br />
NYE IDEER<br />
– Arbeidet med å oppdatere regelverket i<br />
takt med endringer i internasjonale regler<br />
ble stadig vanskeligere, sier hun, og legger<br />
til:<br />
– Vi spurte oss selv hva vi skulle gjøre<br />
og fikk ideen om en total gjennomgang av<br />
forskriftene – i første omgang de som<br />
gjennomfører konvensjoner som SOLAS,<br />
MARPOL og andre. Hva om vi fulgte<br />
samme struktur som konvensjonene? Det<br />
vil samle forskriftene tematisk i stedet for<br />
etter skipstype. Og hva om vi gjorde de<br />
internasjonale reglene konsekvent gjeldende<br />
som forskrifter direkte?<br />
Selv om hovedregelen i Norge er at<br />
internasjonale regler skal skrives om til<br />
norsk lovtekst eller forskriftstekst, er det<br />
adgang til å ta inn internasjonale regler<br />
direkte som norsk forskrift, i alle fall der<br />
hvor de internasjonale reglene er utformet<br />
Illustrasjonsfoto: Haakon Nordvik<br />
slik at det klart framgår hvem de retter seg<br />
mot og det ellers er hensiktsmessig.<br />
– Særlig den internasjonale delen av<br />
næringen bruker stort sett konvensjonene<br />
direkte uansett. Vi tok derfor utgangspunkt<br />
i konvensjonene som er satt opp på<br />
IMOs implementeringskode, nemlig<br />
SOLAS, MARPOL, lastelinjekonvensjonen,<br />
målekonvensjonen, STCW (konvensjonen<br />
om opplæring, sertifikater og<br />
vakthold for sjøfolk) og sjøveisreglene.<br />
Disse skal så langt det er mulig og hensiktsmessig<br />
ha virkning som forskrift, sier<br />
Bruås.<br />
RESTRUKTURERING<br />
Regelverksprosjektet går ut på å restrukturere<br />
forskriftene. – Kall det gjerne et<br />
ryddeprosjekt, smiler Linda Bruås.<br />
Det er foreløpig bare forskrifter som<br />
er gitt med hjemmel i skipssikkerhetsloven<br />
som omfattes av prosjektet. Forskrifter<br />
som gjennomfører ILO-konvensjoner<br />
er holdt utenfor ettersom arbeidet<br />
med å legge til rette for gjennomføring av<br />
Maritime Labour Convention (MLC) allerede<br />
var påbegynt og pågår i et eget spor.<br />
Videre er forskrifter som retter seg mot<br />
fiske-fartøy eller flyttbare innretninger og<br />
12 | <strong>Navigare</strong> 1 - <strong>2013</strong>