Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Barns</strong> <strong>risiko</strong> <strong>etter</strong> <strong>skilsmisse</strong><br />
Imitering av <strong>for</strong>eldres atferd<br />
Denne faktoren har sitt utspring i ”Social Learing Theory” som hevder at<br />
individer lærer atferd gjennom å imitere eller modellere andres atferd, (Bandura,<br />
1978). I følge teorien innebærer dette at barna tar <strong>etter</strong> <strong>for</strong>eldrenes måte å løse<br />
uenigheter på. Med andre ord hvis <strong>for</strong>eldrene er aggressive og fiendtlig i sin<br />
væremåte i konfliktsituasjoner, vil <strong>etter</strong> hvert også barna gjøre det samme. Det<br />
hevdes at slik atferd kan generaliseres seg til flere arenaer enn hjemme, <strong>for</strong> eksempel<br />
blant venner og på skolearena. Slik kan <strong>for</strong>eldrenes atferd indirekte blant annet føre<br />
til at barna risikerer å bli upopulære i vennekretsen og de kan få disiplinære og<br />
faglige problemer på skolen. Dette kan igjen gi dårlig selvfølelse og i verste fall føre<br />
til depresjoner og angst samt atferdsproblemer (se blant andre Cummings, Iannotti<br />
og Zahn-Waxler, 1985).<br />
I en nyere publikasjon hevder også Shelton og Harold (2007) at konflikt<br />
mellom <strong>for</strong>eldre kan bidra til å <strong>for</strong>me barnas måte å mestre vanskelige situasjoner.<br />
De undersøkte barn på to tidspunkt med et års mellomrom. Barna var mellom 12 og<br />
14 år. I denne perioden ble det registrert deres atferdsmønster, emosjonelle tilstand,<br />
samt <strong>for</strong>eldrenes konfliktnivå. Det ble kontrollert <strong>for</strong> barnas tidligere nivåer av<br />
tilpasningsproblemer. Funnene ga grunn til å anta at utagerende atferd ga en positiv<br />
effekt i øyeblikket, ved å bidra til en dempende effekt når barna følte seg frustrert.<br />
Forskerne kalte dette å ”ventilere” ut følelsene. Denne atferden så imidlertid ut til å<br />
manifestere seg på sikt, og kunne føre til at barna risikerte <strong>nedsatt</strong> <strong>velvære</strong>. De fant<br />
blant annet en interaksjonseffekt mellom <strong>for</strong>eldres konflikt, barnas medium, pluss<br />
høye aggressive ventilering og deres selvfølelse (ß=.07; p