Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Barns</strong> <strong>risiko</strong> <strong>etter</strong> <strong>skilsmisse</strong><br />
en <strong>nedsatt</strong> evne til å gi støtte og kontroll. En nylig publisert studie støtter et slikt syn.<br />
Strohschein (2007), undersøkte <strong>for</strong>eldrestil (både positiv og negativ), før og <strong>etter</strong><br />
<strong>skilsmisse</strong> i en longitudinell studie, og fant at <strong>for</strong>eldrestil ikke endret seg signifikant<br />
<strong>etter</strong> <strong>skilsmisse</strong>, samt at det var flere likheter enn <strong>for</strong>skjeller i <strong>for</strong>eldrestil mellom<br />
<strong>for</strong>tsatt gifte og nylig skilte par. Hun konkluderte med at <strong>skilsmisse</strong>n ikke var relatert<br />
til endringer i <strong>for</strong>eldrestil. Dette kan bety at dette perspektivet har varierende støtte,<br />
og at man bør se mer spesifikt på <strong>for</strong>eldrestil både hos gifte og skilte, og ikke anta at<br />
skilte nødvendigvis pr. se er dårligere <strong>for</strong>eldre enn de som er gifte.<br />
Kelly og Emery (2003) mener at <strong>nedsatt</strong>e evner til beskyttende atferd<br />
fra <strong>for</strong>eldre også kan komme som et resultat av mindre involvering av den<br />
<strong>for</strong>elderen barnet ikke bor hos. Tap av kontakt med en <strong>for</strong>elder og minket evne til<br />
støtte og kontroll kan med andre ord være to perspektiver som er nært beslektet<br />
med hverandre, det kan der<strong>for</strong> være vrient å se disse to perspektivene som<br />
distinkte variable. En slik likhet vil også kunne anes i denne presentasjonen når<br />
neste perspektiv kommer neden<strong>for</strong>.<br />
Tap av kontakt med den ene <strong>for</strong>elderen<br />
I følge Coleman 1988 representerer begge <strong>for</strong>eldre en ressurs <strong>for</strong> barn.<br />
Tradisjonelt antas det at en intakt familie hvor begge <strong>for</strong>eldre er til stede i samme<br />
husholdning gir flere ressurser til å gi emosjonell og praktisk støtte. I tillegg vil det<br />
kunne gi flere rollemodeller <strong>for</strong> å lære sosial fungering Coleman (1988) kaller dette<br />
”family-social-capital”. En familie hvor <strong>for</strong>eldre er skilt skulle <strong>etter</strong> en slik tanke<br />
gang innebære mindre ressurser <strong>for</strong> barnet, De fleste studier omhandler fars fravær<br />
fra barnet da det oftest er mor som har den daglige omsorgen. De funn som er gjort<br />
på fars fravær har gitt ulike resultater. Videon (2005) fant at fars involvering var like<br />
viktig som mors, mens andre studier har vist at fars involvering ikke trenger gi<br />
positiv effekt, men er avhengig av hvordan han involverer seg (Stewart, 2003).<br />
Størksen, Røysamb, Moum og Tambs (2005) fant at mangel på kontakt<br />
med far var en av de faktorer som ga størst <strong>risiko</strong> <strong>for</strong> <strong>nedsatt</strong> <strong>velvære</strong> <strong>etter</strong><br />
<strong>skilsmisse</strong>. De mener mindre tilgang til far kan være en faktor som er den mest<br />
betydningsfulle effekten av <strong>skilsmisse</strong>n i seg selv, spesielt <strong>for</strong> guttene. Det ble<br />
<strong>for</strong>klart med at selve <strong>skilsmisse</strong>n kan oppleves som en hendelse i <strong>for</strong>tiden, mens fars<br />
manglende tilstedeværelse griper direkte inn i hverdagen deres. De samme <strong>for</strong>skerne<br />
28