Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Barns risiko for nedsatt velvære etter foreldrenes skilsmisse - Munin ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Barns</strong> <strong>risiko</strong> <strong>etter</strong> <strong>skilsmisse</strong><br />
langsiktige problemer. Imidlertid må det tas et <strong>for</strong>behold her da studien beregnet<br />
effektene ut fra en gruppe som ble satt sammen av ungdom med både gifte og skilte<br />
<strong>for</strong>eldre. Men da <strong>skilsmisse</strong> ble regnet som en stressor i seg selv, kan man tenke seg<br />
at ungdommer med skilte <strong>for</strong>eldre hadde størst sjanse <strong>for</strong> å nå opp til tre faktorer og<br />
dermed stå i størst fare <strong>for</strong> negative konsekvenser.<br />
Faktorene (stressorene) blir diskutert hver <strong>for</strong> seg i de følgende avsnitt.<br />
Det bør tas i betraktning at de nødvendigvis ikke opererer slik i et enkelt barns<br />
situasjon <strong>for</strong>di de kan finnes i ulik styrke og antall, samt at faktorene kan samvirke<br />
på en unik måte i hvert individ. Fremstillingen er derimot ment å gi en innsikt i<br />
hvordan hver enkelt faktor kan være aktuell <strong>for</strong> å <strong>for</strong>klare den innvirkning på<br />
<strong>velvære</strong>.<br />
Nedgang i støtte og effektiv kontroll fra <strong>for</strong>eldre<br />
Når mor og far går fra hverandre følger det ofte endringer i<br />
livssituasjonen med på kjøpet, spesielt den første tiden <strong>etter</strong> bruddet. I de fleste<br />
tilfeller er det mor som får omsorgen <strong>for</strong> barna. En slik situasjon kan innebære at<br />
hun alene må ta ansvar <strong>for</strong> eksempelvis praktiske gjøremål, får <strong>nedsatt</strong> økonomi og<br />
oppfølging av barna på skolen. Like <strong>etter</strong> en <strong>skilsmisse</strong> kan det også være at de<br />
voksne trenger tid til å innstille seg på den nye livssituasjonen, samt at de kan ha<br />
belastende følelser rundt tapet av sin partner. Under slike <strong>for</strong>hold kan det være<br />
vanskelig å gi samme støtte og oppmerksomhet til barnet. Å leve med en deprimert,<br />
frustrert og følelsesmessig <strong>for</strong>styrret <strong>for</strong>eldre i <strong>for</strong>bindelse med en <strong>skilsmisse</strong> har vist<br />
seg å kunne øke <strong>risiko</strong> <strong>for</strong> at deres avkom kan få problemer (Hetherington og<br />
Stanley-Hagan, 1999). Hetherington, Cox og Cox (1982) fant at den første tiden <strong>etter</strong><br />
<strong>skilsmisse</strong> var den <strong>for</strong>elderen barna bodde hos (les mor), mer engstelig frustrert,<br />
deprimert og hadde lavere selvfølelse enn andre mødre. De var mindre varm og nær<br />
sine barn, og utviste mindre disiplinære tiltak. Andre funn har tydet at dette ble<br />
<strong>for</strong>bedret over tid, <strong>for</strong>di de fleste tilpasset seg <strong>etter</strong> hvert, og spesielt <strong>etter</strong> et par år<br />
(Hetherington, 2003, Amato, 1993). Det kan altså se ut som at <strong>skilsmisse</strong> gir <strong>for</strong>hold<br />
som kan sette ned evner til å gi støtte og kontroll over<strong>for</strong> barna, men kanskje mest i<br />
den første tiden <strong>etter</strong> bruddet.<br />
Foreldrenes evne til å være tilstede i barnas liv <strong>etter</strong> <strong>skilsmisse</strong> er også<br />
<strong>for</strong>søkt <strong>for</strong>klart på andre måter. I følge Hetherington med flere (1998), er det ikke<br />
22