Snakker seg ut av problemene • Kjeller'n Rock ... - Ungdom og Fritid
Snakker seg ut av problemene • Kjeller'n Rock ... - Ungdom og Fritid
Snakker seg ut av problemene • Kjeller'n Rock ... - Ungdom og Fritid
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ung<br />
s e p t e m b e r 2 0 0 7 : 3<br />
&<br />
fri<br />
<strong>Snakker</strong> <strong>seg</strong> <strong>ut</strong> <strong>av</strong> <strong>problemene</strong> <strong>•</strong> Kjeller’n <strong>Rock</strong> Festival <strong>•</strong> Søk støtte i øst <strong>og</strong> vest<br />
Trondheim på offensiven <strong>•</strong> <strong>Ungdom</strong>skultur for dummies <strong>•</strong> Game over
Hvem jobber DU for?<br />
Vi setter i denne <strong>ut</strong>g<strong>av</strong>en <strong>av</strong> Ung & Fri fokus<br />
på jenter. Det er mange jenter i klubb. Men er<br />
det mange nok i din klubb? Er det jentegrupper<br />
i området som dere ikke når frem til?<br />
Noen klubber opplever at enkeltgrupper ikke<br />
finner tilhørighet på klubben, det være <strong>seg</strong><br />
enkeltgrupper, som hip-hopere, gothere eller<br />
rockere, eller ungdom med andre interesseområder<br />
som fotballspillere, politisk engasjerte,<br />
datainteresserte, eller hornmusikkanter. Samtidig<br />
sier vi at klubben er «for alle». Hvordan<br />
kan den være det – om det er enkeltgrupper<br />
som ikke er representert på klubben?<br />
Hva gjør det vel – tenker du kanskje – om det<br />
er enkelte som ikke kommer på klubben? De<br />
som er her trives kanskje slik det er, <strong>og</strong> det er<br />
jo begrenset hvor mange som får plass uansett.<br />
Min påstand er at alle taper på at klubben<br />
ikke er en åpen arena som mobiliserer<br />
alle ungdomsgrupper. De fleste klubbene jeg<br />
vet om, sier at de kunne tenke <strong>seg</strong> å rekr<strong>ut</strong>tere<br />
inn flere ungdommer. Jeg vil derfor bruke<br />
denne lederen til å oppfordre alle klubbene<br />
til å foreta en liten analyse <strong>av</strong> hva slags ungdommer<br />
som bruker klubben. Klubbstyret <strong>og</strong><br />
de(n) ansatte bør sette <strong>seg</strong> ned <strong>og</strong> lage et kart<br />
over hva slags ungdommer som bor i bydelen/kommunen,<br />
<strong>og</strong> så lage et kart over hva<br />
slags ungdom som går på klubben. Om det<br />
da blir tydelig at det er enkeltgrupper som<br />
ikke bruker klubben, kan dere gå direkte til<br />
disse <strong>og</strong> høre hva de mener mangler på klubben<br />
for at dette skal være en arena som de<br />
kan tenke <strong>seg</strong> å bruke.<br />
En klubb som representerer bredden i ungdomskulturen<br />
vil være en god arena for<br />
ungdom å møtes på tvers. Om man spiller<br />
fotball eller valthorn har man kanskje andre<br />
interesser man kan drive med sammen<br />
– på klubben. Det være <strong>seg</strong> musikk, spill<br />
eller dans. Om klubben <strong>og</strong>så åpner dørene<br />
for lokallagene som måtte finnes <strong>av</strong> Natur<br />
<strong>og</strong> <strong>Ungdom</strong>, <strong>Ungdom</strong> Mot Narkotika eller<br />
Målungdommen så kan disse være med<br />
å lage temakvelder <strong>og</strong> skape engasjement<br />
rundt samfunnspolitiske saker, samtidig som<br />
de får bruke klubbens fasiliteter <strong>og</strong> derigjennom<br />
<strong>ut</strong>vikle tilhørighet til denne.<br />
Jeg mener alle har mye å vinne på å legge til<br />
rette for åpne <strong>og</strong> inkluderende klubber, som<br />
rekr<strong>ut</strong>terer på tvers <strong>av</strong> kjønn, religion, etnisk<br />
tilhørighet eller interesser. La klubbene <strong>og</strong><br />
ungdomshusene bli levende eksempler på at<br />
samhold gir styrke. La oss denne høsten ta i<br />
et tak for å få frem bredden i sektoren!<br />
Anes<br />
septembertips:<br />
Lag et kreativt verksted – <strong>og</strong> la<br />
alle som ønsker få tegne opp<br />
ungdomsgruppene som finnes i<br />
området på en vegg dekket <strong>av</strong><br />
papir. Marker så rundt de som<br />
bruker klubben. Når dere ser<br />
hvem som bruker klubben, ser<br />
dere hvem som ikke gjør det. Sett<br />
da opp en tiltaksplan for å rekr<strong>ut</strong>tere<br />
nye brukere inn!<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> er en demokratisk barne- <strong>og</strong> ungdomsorganisasjon<br />
for brukere, ansatte <strong>og</strong> frivillige i kommunale <strong>og</strong><br />
kommunalt støttede åpne fritidstiltak, slik som fritidsklubber <strong>og</strong><br />
ungdomshus. Tiltaket skal være åpent for alle i aldersgruppen,<br />
<strong>og</strong> ikke bare for spesielle grupperinger.<br />
Utgiver<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
Redaktør<br />
Ole Martin Evensmo<br />
info@ung<strong>og</strong>fri.no<br />
Grafisk form<br />
Maria Andersen,<br />
Countdown Film&Media AS<br />
Trykk<br />
Lundblad Media as<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
Grønland 10, 0188 Oslo<br />
Tel 22 05 77 00<br />
Faks 22 05 77 01<br />
post@ung<strong>og</strong>fri.no<br />
ISSN: 1504-7717<br />
innhold<br />
3 Fortsatt mange stengte dører<br />
4 <strong>Snakker</strong> <strong>seg</strong> <strong>ut</strong> <strong>av</strong> <strong>problemene</strong><br />
6 Kjeller’n <strong>Rock</strong> Festival<br />
7 Søk støtte i øst <strong>og</strong> vest<br />
8 <strong>Ungdom</strong>skulturens talerør<br />
10 Nytt på nett<br />
12 Trondheim på offensiven<br />
14 Riksnytt<br />
16 Rammebetingelser for rusforebygging<br />
18 <strong>Ungdom</strong>skultur for dummies<br />
20 Game over<br />
21 Smånytt<br />
22 Nye ansikter
Fortsatt mange stengte dører<br />
I forkant <strong>av</strong> Stortingsvalget høsten 2005 lovet Arbeiderpartiet at de skulle åpne landets mange<br />
stengte fritidsklubber. Nye tall viser at storsatsingen fra regjeringspartiet har <strong>ut</strong>eblitt.<br />
Tekst: Ole Martin Evensmo<br />
Tall fra Statistisk sentralbyrå basert på<br />
kommunenes egne innrapporteringer, viser<br />
at det i 2006 var 668 fritidsklubber her til<br />
lands med hel eller delvis kommunal støtte.<br />
Tilsvarende tall for 2005 var 648. Det vil<br />
si at man i 2006 fikk en netto vekst på 20<br />
klubber, noe som tilsvarer en økning på<br />
usle tre prosent. Vel vitende om at 2005 var<br />
et bunnår for fritidsklubb-Norge, er dette<br />
ikke imponerende. Bedre blir det ikke hvis<br />
vi ser lenger tilbake i historiebøkene:<br />
<strong>•</strong> I 2004 var det 715 fritidsklubber i Norge.<br />
<strong>•</strong> I 2003 var det 747 fritidsklubber.<br />
<strong>•</strong> På midten <strong>av</strong> 80-tallet var antallet<br />
nærmere 1000.<br />
- Arbeiderpartiet lovet å satse på fritidsklubber,<br />
men tallene fra Statistisk sentralbyrå<br />
viser at lite har skjedd, sier Ane Hammerø<br />
som er daglig leder i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>.<br />
Ikke lovfestet<br />
Men Hammerø innrømmer at forventningene<br />
heller ikke var store, til tross<br />
for at Arbeiderpartiet etter Stortingsvalget<br />
sikret <strong>seg</strong> plass i regjeringen.<br />
- <strong>Fritid</strong>sklubbene i Norge har ingen beskyttelse<br />
i lovverket. I den grad politikerne velger<br />
å satse på fritidsklubber, er det den enkelte<br />
kommune selv som definerer ressursinnsat-<br />
sen, ikke regjeringen. Til tross for at kommune-Norge<br />
nå har en meget solid økonomi,<br />
er det tydeligvis ikke penger nok til å satse<br />
skikkelig på fritidsklubber <strong>og</strong> ungdomshus.<br />
Det kommer til å koste politikerne dyrt, advarer<br />
Hammerø.<br />
- Velfungerende fritidsklubber med voksen<br />
tilstedeværelse er gode arenaer for å forebygge<br />
rasisme, hærverk, kriminalitet, vold,<br />
rusmisbruk <strong>og</strong> mobbing. Dette vet politikerne,<br />
likevel velger de dyre reparasjoner<br />
fremover billig forebygging.<br />
Samtidig påpeker Hammerø at det<br />
er ikke bare <strong>ut</strong> fra et forebyggende<br />
perspektiv kommunene bør satse<br />
på rusfrie møteplasser for de unge.<br />
- Når Norge har råd til å bruke milliarder<br />
<strong>av</strong> kroner på opera <strong>og</strong> teater for godt voksne,<br />
bør det <strong>og</strong>så være mulig å finne rom<br />
for litt kultur for de unge. <strong>Fritid</strong>sklubber,<br />
ungdomshus <strong>og</strong> liknende fritidstiltak er i<br />
så måte velegnede med sin satsing på blant<br />
annet musikk, dans, teater <strong>og</strong> medieverksteder.<br />
Alkohol fremfor musikk<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> kan <strong>og</strong>så <strong>av</strong>sløre at det<br />
er ikke bare fritidsklubbene <strong>og</strong> ungdomshusene<br />
som er skjøvet langt ned på politikernes<br />
prioriteringsliste. Fra 2002 til 2006<br />
har antallet musikkverksteder på landsbasis<br />
gått ned fra 180 til 149 (til sammenlikning<br />
har antall Vinmonopol økt fra 177 til<br />
211 i samme periode).<br />
- Musikkverkstedene brukes <strong>av</strong> mange<br />
ungdommer, så dette er en <strong>ut</strong>vikling som<br />
bør bekymre alle som er opptatt <strong>av</strong> at ungdom<br />
<strong>og</strong>så har rett på et kulturliv, <strong>av</strong>sl<strong>ut</strong>ter<br />
Hammerø.
<strong>Snakker</strong> <strong>seg</strong> <strong>ut</strong> <strong>av</strong><br />
Jenter på full fart inn i voksenverden har det ikke alltid like lett. Nå får de en håndrekning.<br />
I egne jentegrupper.<br />
Tekst <strong>og</strong> foto: Ole Martin Evensmo<br />
For å styrke unge jenters selvtillit <strong>og</strong> evne til<br />
å ta egne valg, satser stadig flere kommuner<br />
på egne «jentegrupper». Fenomenet som<br />
sannsynligvis har sin opprinnelse fra Sverige,<br />
har til hensikt å styrke det alminnelige<br />
jentemiljøet <strong>og</strong> gjøre det lettere å fange opp<br />
jenter som befinner <strong>seg</strong> i risikosonen.<br />
- Poenget er å skape tilhørighet <strong>og</strong> fellesskap<br />
innad i gruppen, <strong>og</strong> dermed oppnå en<br />
«vi-følelse», forteller S<strong>av</strong>annah Marie Frenning<br />
som er prosjektleder for jenteprosjektet<br />
Sisterhood of Oslo.<br />
Det forebyggende tiltaket ble opprettet i<br />
Bydel Fr<strong>og</strong>ner i Oslo i 2006 med midler<br />
bevilget høsten 2005 <strong>av</strong> det d<strong>av</strong>ærende<br />
Barne- <strong>og</strong> familiedepartementet (nå: Barne<strong>og</strong><br />
likestillingsdepartementet). Prosjektet<br />
ble startet i samarbeid med Blå Kors <strong>Ungdom</strong>,<br />
<strong>og</strong> er videreført med støtte fra Oslo<br />
kommune. Bakgrunnen for prosjektet var<br />
bekymring rundt en jentegjeng tilknyttet en<br />
ungdomskafé i bydelen.<br />
Ikke <strong>ut</strong>agerende<br />
Jentegruppene hos Sisterhood setter holdningsskapende<br />
arbeid <strong>og</strong> relasjonsbygging i<br />
sentrum. Gruppene som består <strong>av</strong> inntil 12<br />
jenter (hvor<strong>av</strong> man regner med et naturlig<br />
frafall på 1-2 deltakere) møtes to timer én<br />
gang i uken <strong>og</strong> de har faste tider <strong>og</strong> rammer.<br />
Annenhver gang gjennomføres det<br />
Nye venninner <strong>og</strong> aktiviteter<br />
Gina (14) <strong>og</strong> Jenny (13) er begge<br />
med i en <strong>av</strong> de mange Sisterhood-gruppene<br />
i Oslo. Det angrer<br />
de ikke på. Ung & Fri’s <strong>ut</strong>sendte<br />
reporter møtte de to jentene like<br />
før de skulle prøve that-boksing<br />
for første gang.<br />
- Det beste med hele prosjektet er at vi får<br />
prøve nye aktiviteter, sier Jenny.<br />
- Men det hadde vært kjedelig med bare<br />
aktiviteter. Da hadde vi ikke blitt skikkelig<br />
kjent, fortsetter Gina.<br />
Men hva er det verste?<br />
- Vi får ikke lov å baksnakke, sier de to<br />
jentene i kor.<br />
- Vi forstår det, men det ligger naturlig i<br />
alle jenter, fortsetter Gina.<br />
- Men vi får lov til å si positive ting om<br />
hverandre, sier Jenny.<br />
- Vi snakker ofte om ting som bare jenter<br />
opplever. Hvis det hadde vært g<strong>ut</strong>ter til<br />
stede, ville det blitt veldig fla<strong>ut</strong>, sier Jenny.<br />
- G<strong>ut</strong>tene er uansett ikke så opptatt <strong>av</strong> å<br />
snakke sammen. De vil heller drive med<br />
aktiviteter, mener Gina.<br />
De to jentene ble begge rekr<strong>ut</strong>tert gjennom<br />
skolen.<br />
- De kom på skolen vår <strong>og</strong> lurte på om vi<br />
ville være med. Vi søkte <strong>og</strong> ble trukket <strong>ut</strong>,<br />
forteller Gina.<br />
- Det var flaks, smiler Jenny.<br />
At g<strong>ut</strong>tene ikke har noen adgang når jentene<br />
møtes, synes de to jentene er fint.
<strong>problemene</strong><br />
temakvelder der man tar opp blant annet<br />
rus, grensesetting, seksuell trakassering,<br />
mot <strong>og</strong> vennskap. De andre møtekveldene<br />
legges det opp til opplevelser <strong>og</strong> aktiviteter<br />
som hytteturer <strong>og</strong> selvforsvarskurs. Gruppene<br />
møtes over et halvt til ett år <strong>av</strong>hengig<br />
<strong>av</strong> gruppenes mål <strong>og</strong> fokus.<br />
- Sisterhood ble opprinnelig satt i gang som<br />
et strakstiltak for å få orden på en problematisk<br />
jentegjeng. Situasjonen i nærmiljøet<br />
har imidlertid forandret <strong>seg</strong>, så i dag jobber<br />
vi hovedsakelig primærforebyggende <strong>og</strong> er<br />
åpne for alle som har lyst til å være med.<br />
Sisterhood ønsker å fokusere på selvtillit <strong>og</strong><br />
jenters muligheter, sier Frenning.<br />
Endret satsingsområde gjør at Sisterhood<br />
ikke tar i mot voldelige <strong>og</strong> <strong>ut</strong>agerende jenter.<br />
- De trenger en helt annen oppfølging <strong>og</strong><br />
mindre grupper, forklarer prosjektlederen.<br />
Motiverte deltakere<br />
Jentene rekr<strong>ut</strong>teres hovedsakelig gjennom<br />
skolebesøk. De heldig <strong>ut</strong>valgte blir plukket<br />
<strong>ut</strong> etter å ha fylt <strong>ut</strong> et enkelt søknadsskjema.<br />
- Selv 13-åringer skriver lange <strong>og</strong> fine søknader.<br />
Jeg er imponert over hva de får til,<br />
innrømmer Frenning.<br />
- Når vi setter sammen grupper tar vi med<br />
både veldig ressurssterke jenter <strong>og</strong> de som<br />
virkelig trenger å være med. Vi forsøker<br />
samtidig å plukke <strong>ut</strong> de mest motiverte,<br />
fortsetter hun.<br />
For <strong>ut</strong>enforstående kan det virke forlokkende<br />
å være med i Sisterhood med masse<br />
jentesnakk <strong>og</strong> action. Frenning kan bekrefte<br />
at de unge jentene får oppleve mye gøy, men<br />
at det samtidig er et seriøst <strong>og</strong> forpliktende<br />
opplegg.<br />
- Hos oss må jentene aktivt ta del i diskusjoner<br />
<strong>og</strong> lære <strong>seg</strong> å respektere hverandres<br />
meninger. Dette er spesielt sentralt når vi<br />
har temakvelder. Men det er <strong>og</strong>så viktig<br />
at vi har forskjellige aktiviteter for å få en<br />
god gruppedynamikk. Ikke bare opplever<br />
jentene mestring, men det oppstår <strong>og</strong>så små<br />
<strong>og</strong> store dial<strong>og</strong>er som styrker relasjonene<br />
mellom deltakerne.<br />
Nettopp disse relasjonene er noe <strong>av</strong> det viktigste<br />
med hele konseptet med jentegrupper.<br />
- Forskningen om jentesosialisering viser<br />
at relasjoner har en særlig betydning for<br />
jenter. For jenter er relasjonen en for<strong>ut</strong>setning<br />
for felles aktivitet, mens det motsatte<br />
ofte gjelder for g<strong>ut</strong>tene. For dem er felles<br />
aktivitet en måte å opprette en relasjon på,<br />
forteller Frenning.<br />
Emosjonelle s<strong>av</strong>n<br />
Mangel på venninner kan få alvorlige følger<br />
på sikt.<br />
- Forskning viser <strong>og</strong>så at påfallende mange<br />
kvinner i misbruksmiljøer har vanskelig for<br />
å opprette nære relasjoner til andre kvinner.<br />
Mange <strong>av</strong> disse har vært nokså venninneløse<br />
i oppveksten. Dermed mangler de vesentlige<br />
sider ved jentesosialiseringen. Mange<br />
<strong>av</strong> disse jentene sliter med store emosjonelle<br />
s<strong>av</strong>n, <strong>og</strong> går gjerne tidlig inn i destruktive<br />
forhold til g<strong>ut</strong>ter i miljøet. Sett i dette perspektivet<br />
er jentegruppene en god grobunn<br />
for å lære <strong>seg</strong> å danne relasjoner til venninner<br />
på en sunn måte <strong>og</strong> øve <strong>seg</strong> på å lytte,<br />
snakke, se <strong>og</strong> bli sett, ta imot <strong>og</strong> gi tilbakemeldinger<br />
<strong>og</strong> sette grenser.<br />
Frenning presiserer samtidig at det motsatte<br />
kjønn ikke er bannlyst under deres<br />
arrangementer.<br />
- Jenter snakker annerledes med hverandre<br />
straks det er g<strong>ut</strong>ter til stede. Men vi er<br />
ingen feministklubb, så vi inviterer g<strong>ut</strong>ter<br />
til å være med for å svare på spørsmål <strong>og</strong><br />
for å delta på aktiviteter når det er behov<br />
for det, smiler hun.<br />
Inspirasjon til Sisterhood har Frenning hentet<br />
fra fra Fryshuset, United Sisters <strong>og</strong> Bella,<br />
Grus och Glitter i Sverige. Frenning som<br />
selv er svensk, tror satsingen på egne jentegrupper<br />
kan fotfeste <strong>og</strong>så her til lands.<br />
- Vi har hentet mye inspirasjon fra Sverige,<br />
men har <strong>og</strong>så fått hjelp fra Kari Lossius fra<br />
Bergens-klinikkene. Vi får henvendelser fra<br />
hele landet fra folk som er nysgjerrige. Jeg<br />
vet at det er flere <strong>av</strong> de vi har vært i kontakt<br />
med som virkelig ønsker å starte et eget<br />
prosjekt i sitt område.<br />
Les mer om jentegrupper<br />
www.sisterhood.no<br />
Nettsiden til Sisterhood of Oslo.<br />
www.jentegrupper.no<br />
En håndbok i hvordan jobbe med<br />
jenter i gruppe.<br />
www.unitedsisters.se<br />
Nettsiden til United Sisters i Sverige.<br />
Egne jentecoacher<br />
I tillegg til jentegrupper, satser Sisterhood of<br />
Oslo <strong>og</strong>så på egne jentecoacher. Coachene<br />
skal være kvinnelige forbilder <strong>og</strong> mentorer<br />
som tilbyr en god relasjon <strong>og</strong> sunne verdier.<br />
Kvinnene som er i alderen 22 år <strong>og</strong> oppover,<br />
møter jenta en gang i uken, cirka to timer per<br />
gang. Gjennomsnittsalderen blant coachene<br />
er 25 til 40 år. S<strong>av</strong>annah Marie Frenning fra<br />
Sisterhood roser de frivillige «storesøstrene»:<br />
- Dette er kvinner som ønsker å gi noe tilbake<br />
<strong>og</strong> som har skjønt viktigheten <strong>av</strong> voksenpersoner<br />
som ser de unge.<br />
- Det er ikke lett å være ung jente i dag, særlig<br />
hvis man ikke har veldig ressurssterke foreldre,<br />
fortsetter Frenning.<br />
Nok å ta tak i<br />
<strong>•</strong> I perioden 1995-2000 gjennomførte<br />
Olympiatoppen en omfattende trakas<br />
seringsundersøkelse blant 1200 kvinner.<br />
Undersøkelsen viste at 56,8 prosent <strong>av</strong><br />
dem hadde opplevd seksuell trakassering.<br />
<strong>•</strong> I perioden fra 1992 til 2002 har andelen<br />
unge jenter som har forsøkt å begå selv<br />
mord, økt med nesten 30 prosent, viser en<br />
undersøkelse fra NOVA.<br />
<strong>•</strong> Ifølge den samme undersøkelsen sliter 1<br />
<strong>av</strong> 5 ungdommer sliter med depresjoner<br />
eller angst. Mange <strong>av</strong> disse blir ikke fanget<br />
opp <strong>av</strong> systemet <strong>og</strong> får dermed ikke profe<br />
sjonell hjelp.<br />
<strong>•</strong> Rundt halvparten <strong>av</strong> alle norske jenter<br />
mener de er for tykke. Kropp- <strong>og</strong> <strong>ut</strong>seende<br />
press skaper usikkerhet- <strong>og</strong> en konkur<br />
ransesituasjon mellom jenter, som igjen gir<br />
grobunn for konflikter.<br />
<strong>•</strong> Jentene bruker stadig mer rusmidler <strong>og</strong> har<br />
snart igjen tatt igjen g<strong>ut</strong>tene. Mange opplever<br />
ubehagelige eller traumatiske opplevelser<br />
under påvirkning <strong>av</strong> alkohol.<br />
<strong>•</strong> Den svenske forskeren Katja Andreasson<br />
har advart mot «relasjonsvold», det vil si<br />
at jenter isolerer eller <strong>ut</strong>estenger andre fra<br />
fellesskapet for å vise hvem som er «inne»<br />
<strong>og</strong> «<strong>ut</strong>e».<br />
Kilde: <strong>Ungdom</strong>stjenesten i Bydel Fr<strong>og</strong>ner
Kjeller’n <strong>Rock</strong> Festival<br />
Kjeller’n <strong>Fritid</strong>ssenter innbyr til Kjeller’n <strong>Rock</strong> Festival 2007, lørdag 1. desember. Festivalen som i år<br />
arrangeres for 16. gang, er for alle amatørband i alderen 12-20 år, helst tilsl<strong>ut</strong>tet en ungdomsklubb,<br />
fritidssenter eller et musikkverksted.<br />
Festivalen starter opp lørdag ettermiddag kl.<br />
15.00 <strong>og</strong> <strong>av</strong>sl<strong>ut</strong>tes kl 24.00. I år <strong>ut</strong>vider festivalen<br />
med enda en scene, slik at det spilles<br />
på fem scener, en<br />
på Kjeller’n <strong>og</strong><br />
4 på Ski skole,<br />
som deres<br />
nabo. Man ville<br />
<strong>og</strong>så i år å få til<br />
en «alternativ<br />
scene» for techno,<br />
rap, hiphop<br />
osv. Festivalen<br />
har plass til<br />
90 band. Kjeller’n ligger<br />
sentralt i Ski, ca 5 min<strong>ut</strong>ter fra Ski stasjon<br />
i Akershus.<br />
Hvert band har 30 min<strong>ut</strong>ter spilletid inkludert<br />
klargjøring mm. Alle stilarter/ musikktyper<br />
er velkommen til å delta. Det er ingen<br />
form for bedømming, men en unik mulighet<br />
til å få festivalerfaring, møte <strong>og</strong> oppleve<br />
andre band <strong>og</strong> musikere.<br />
Hver scene er komplett <strong>ut</strong>styrt med PAanlegg<br />
<strong>og</strong> teknikere. Bandene må selv ta<br />
med instrumenter, trommestikker, keyboard,<br />
kabler (Jack-Jack) mm.<br />
Det er gratis å delta for<br />
band. Publikum må betale<br />
kr 80,- for festivalpasset.<br />
Alle band<br />
oppfordres til å<br />
komme med en supportergruppe.<br />
For<br />
langveisfarende <strong>og</strong><br />
<strong>ut</strong>enlandske band<br />
kan festivalen skaffe<br />
overnatting med<br />
frokost til kr 75,- pr.<br />
person.<br />
For mer info om<br />
festivalen <strong>og</strong> påmelding, se<br />
www.kjellernrock.no. Påmelding<br />
(bindende) må skje senest 20.oktober. Alle<br />
får svar innen uke 46 med spilleliste, tid <strong>og</strong><br />
annen viktig informasjon. Arrangementet<br />
er naturligvis rusfritt.
Søk støtte i øst <strong>og</strong> vest<br />
Det finnes mange økonomiske støtteordninger som passer for både enkeltungdommer <strong>og</strong>/eller<br />
fritidsklubber. Vi har laget en liste over noen <strong>av</strong> de viktigste ordningene.<br />
www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> fordeler hvert år frifondmidler til sine medlemsklubber.<br />
Årets søknadsfrist gikk <strong>ut</strong> 13.september.<br />
www.alldifferent-allequal.no<br />
All Different – All Equal<br />
Dette er en kampanje som de siste to årene har jobbet mot fordommer.<br />
Kampanjen <strong>av</strong>sl<strong>ut</strong>tes i disse dager, så det er dessverre<br />
ikke mulig å søke mer penger her.<br />
www.storebrand.no/dukan<br />
Storebrand<br />
Storebrand får jevnlig forespørsler om støtte til ulike gode formål<br />
<strong>og</strong> tiltak. For å styre dette på en best mulig måte, har de <strong>ut</strong>viklet<br />
«Du kan-konkurransen». Formålet er å sette i gang fremtidsrettede<br />
<strong>og</strong> samfunnsnyttige prosjekter i lokalmiljøene. Neste søknadsfrist<br />
er 31.desember.<br />
www.kulturrad.no<br />
Norsk kulturråd<br />
Gir tilskudd til prosjekter som bidrar til nyskaping <strong>og</strong> som<br />
stimulerer til økt kvalitet <strong>og</strong> aktivitet i kunst- <strong>og</strong> kulturtilbudene<br />
til barn <strong>og</strong> ungdom. Det kan <strong>og</strong>så søkes om midler til tiltak som<br />
fremmer barn <strong>og</strong> ungdoms egne kultur<strong>ut</strong>trykk.<br />
www.benjaminsminnefond.no<br />
Benjaminns Minnefond<br />
Stiftelsen er finansiert ved g<strong>av</strong>er <strong>og</strong> innsamlede midler etter Benjamin<br />
Hermansens død på Holmlia i Oslo 26. januar 2001. Stiftelsens<br />
mål er å fremme forebyggende antirasistisk arbeid. Barne- <strong>og</strong><br />
ungdomsarbeid prioriteres.<br />
www.regjeringen.no/bld<br />
Barne- <strong>og</strong> ungdomstiltak i større bysamfunn 2008<br />
Hvert år fordeler myndighetene midler til de største byene i Norge<br />
for å bedre oppvekst- <strong>og</strong> levekår blant barn <strong>og</strong> unge, <strong>og</strong> særlig<br />
ungdom i alderen 12 til 25 år. Dette er en ordning som passer<br />
godt for mange fritidsklubber.<br />
www.trafo.no<br />
Trafo<br />
Gir pengestøtte til kreative <strong>og</strong> kunstneriske prosjekter. Dette er et<br />
tilbud til enkeltstående mellom 16 <strong>og</strong> 22 år som er i gang med en<br />
idé eller et prosjekt som de ønsker å <strong>ut</strong>vikle. Neste søknadsfrist er<br />
1.oktober.<br />
www.sparebankstiftelsen.no<br />
Sparebankstiftelsen DnB NOR<br />
Stiftelsen håper gjennom sine g<strong>av</strong>er til allmennyttige prosjekter<br />
å bidra til at ildsjeler får realisert sine ønsker til nytte <strong>og</strong> glede<br />
for mange. Det prioriteres i år aktivitetsfremmende tiltak for de<br />
over 13 år. Stiftelsen legger opp til to søknadsrunder årlig, med<br />
søknadsfrist 15. februar <strong>og</strong> 15. september.<br />
www.aktivungdom.eu<br />
Aktiv <strong>Ungdom</strong><br />
Aktiv <strong>Ungdom</strong> er EUs ungdomspr<strong>og</strong>ram for ikke-formell læring<br />
<strong>og</strong> mobilitet. Den norske <strong>av</strong>delingen deler <strong>ut</strong> i underkant <strong>av</strong> 16<br />
millioner kroner hvert år til nasjonale <strong>og</strong> internasjonale prosjekter<br />
med ungdom <strong>og</strong> ungdomsarbeidere.<br />
www.frifond.no<br />
Frifond<br />
«Frifond musikk», «Frifond teater» <strong>og</strong> «Frifond barn <strong>og</strong> unge»<br />
deler <strong>ut</strong> tilskudd til lokale lag <strong>og</strong> grupper som ikke er medlem i<br />
en organisasjon som får støtte fra «Frifond organisasjon». Dette<br />
innebærer at fritidsklubber ikke kan søke her (de skal søke til<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>), kun u<strong>av</strong>hengige ungdomsgrupper.<br />
Disse støtteordningene er <strong>og</strong>så lenket opp på vår nettside<br />
www.ung<strong>og</strong>fri.no under kategorien «Nasjonale støtteordninger»<br />
som du finner ved å trykke på «Lenker» i menyen. På nett<br />
har vi <strong>og</strong>så lagt <strong>ut</strong> noen lenker til «Lokale <strong>og</strong> regionale støtteordninger».<br />
Tips oss gjerne om andre søkeordninger ved å sende<br />
en mail til info@ung<strong>og</strong>fri.no.
<strong>Ungdom</strong>skulturens talerør<br />
<strong>Ungdom</strong>skulturen er en subkultur som viser <strong>seg</strong> på forskjellige måter <strong>og</strong> områder, men som er preget<br />
<strong>av</strong> en særegen stil <strong>og</strong> spesielle aktiviteter som skiller <strong>seg</strong> fra barnekulturen <strong>og</strong> det etablerte voksensamfunnet.<br />
Vi har funnet frem noen nettsider som belyser ulike sider ved kulturen.<br />
Tacky<br />
www.tacky.no<br />
Norsk skateboard- <strong>og</strong> snowboardportal<br />
med nyheter, tricktips <strong>og</strong> guider for<br />
hvor det er bra å kjøre skateboard <strong>og</strong><br />
snowboard. Kommersiell side med mye<br />
annonser, men vel verdt et besøk.<br />
Nysirkus<br />
www.nysirkus.no<br />
Nysirkus er en relativ ny form for<br />
scenekunst der en historie fortelles<br />
gjennom forskjellige sirkuskunster som<br />
sjonglering, akrobatikk <strong>og</strong> klovneri<br />
sammen med dans, musikk <strong>og</strong> teater.<br />
Det finnes så vidt vi vet ingen gode<br />
nettsider for nysirkus, men et visst inntrykk<br />
kan du få på nysirkus.no.<br />
MTV<br />
www.mtv.no<br />
MTV er en amerikansk tv-kanal som<br />
tar for <strong>seg</strong> mange sider ved ungdomskulturen.<br />
Kanalen spilte før hovedsakelig<br />
musikkvideoer, men sender nå <strong>og</strong>så<br />
mye vanlige pr<strong>og</strong>rammer.<br />
Kingsize<br />
www.kingsize.no<br />
Kingsize er Skandin<strong>av</strong>ias største hiphop-magasin.<br />
Kingsize dekker det som<br />
skjer innen skandin<strong>av</strong>isk <strong>og</strong> internasjonal<br />
hiphop-kultur <strong>og</strong> livsstil. Kingsize er<br />
<strong>og</strong>så involvert i plate<strong>ut</strong>givelser, events,<br />
konserter <strong>og</strong> mye mer.<br />
Graffiti<br />
www.grafitti.no<br />
Graffiti blir <strong>av</strong> mange ansett som hærverk<br />
<strong>og</strong> visuell forsøpling <strong>av</strong> offentlige<br />
fellesrom. De fleste <strong>ut</strong>øverne mener<br />
derimot at innskriftene <strong>og</strong> bildene<br />
forskjønner kjedelige miljøer eller at de<br />
<strong>ut</strong>trykker viktige meninger <strong>og</strong> følelser.<br />
NRK P3TV<br />
www.p3tv.no<br />
NRK P3TV er statskanalens nyeste satsning<br />
på å nå yngre brukere på nettet.<br />
Videoklipp <strong>og</strong> musikkstoff dominerer<br />
menyen. I tillegg lover de eksklusive<br />
reportasjer <strong>og</strong> intervjuer, tabbeklipp fra<br />
NRK-arkivet, <strong>og</strong> livestreamede konserter<br />
fra festival-Norge.<br />
Råner’n<br />
www.raanern.no<br />
En «råner» er en norsk betegnelse på en<br />
ung person, som oftest en mann, som<br />
tilhører et motor- <strong>og</strong> bilinteressert ungdomsmiljø<br />
<strong>og</strong> som bedriver råning, det<br />
vil si å kjøre bil for moro skyld, gjerne<br />
fram <strong>og</strong> tilbake på kortere veistrekninger,<br />
en «stripe».<br />
BMX<br />
www.bmx.no<br />
BMX er en gren innen sykkelsporten<br />
som har blitt særlig populær innen<br />
enkelte ungdomsmiljøer, men er fra<br />
2008 <strong>og</strong>så tatt inn som olympisk gren.<br />
På BMX.no kan du disk<strong>ut</strong>ere denne<br />
sporten i et meget velfungerende diskusjonsforum.<br />
Sn<strong>ut</strong>ter<br />
www.sn<strong>ut</strong>ter.no<br />
Ingen er flinkere til å ta bruk ny teknol<strong>og</strong>i<br />
enn unge mennesker. På nettsteder<br />
som Sn<strong>ut</strong>ter <strong>og</strong> YouTube finner man<br />
mange filmer som gir et inntrykk <strong>av</strong><br />
hva en del ungdommer i dag bedriver<br />
tiden med.
Til bokhylla<br />
Barne- <strong>og</strong> likestillingsdepartementet<br />
Frå Barnehage til ungdomsportal<br />
Mange kommuner sliter med å gi barn <strong>og</strong> unge innflytelse<br />
på sin egen hverdag. For å bedre situasjonen har myndighetene<br />
gitt <strong>ut</strong> et hefte med eksempler fra kommune-Norge.<br />
Artikkel 12 i FNs Barnekonvensjon slår fast at barn <strong>og</strong><br />
unge har kr<strong>av</strong> på å få si sin mening<br />
i saker som angår dem. Likevel viser<br />
det <strong>seg</strong> stadig at ungdom ikke blir<br />
sett <strong>og</strong> hørt. For å hjelpe kommunene<br />
på vei har Barne- <strong>og</strong> likestillingsdepartementet<br />
laget eksempelheftet<br />
«Frå Barnehage til ungdomsportal».<br />
Heftet tar for <strong>seg</strong> medvirkning på<br />
mange ulike områder, inkludert på<br />
fritidsklubber, <strong>og</strong> er definitivt nyttig<br />
lesning for alle som er opptatt <strong>av</strong><br />
ungdom <strong>og</strong> medvirkning. Offentlige<br />
institusjoner kan bestille<br />
heftet hos www.publikasjoner.dep.<br />
no. Den elektroniske versjonen <strong>av</strong> heftet kan lastes ned på<br />
ung<strong>og</strong>fri.no (Trykk på «Ressurssider» i menyen <strong>og</strong> deretter<br />
«Medvirkning».<br />
Maria Astad Øverås<br />
Sex <strong>og</strong> sånt<br />
Et oppslagsverk som tar <strong>ut</strong>gangspunkt i unge menneskers<br />
egne spørsmål. Problemstillingene spenner over temaer<br />
som blant andre seksualitet, sexol<strong>og</strong>i,<br />
kjønnssykdommer, prevensjon,<br />
relasjonsproblematikk <strong>og</strong><br />
psykol<strong>og</strong>iske problemer. Selv om<br />
det finnes en rekke rådgivnings- <strong>og</strong><br />
opplysningstilbud, er det ikke alle<br />
som tør å henvende <strong>seg</strong> personlig<br />
med slike problemer om det mest<br />
private, intime <strong>og</strong> sårbare området<br />
i et ungt menneskes liv. Forfatterne<br />
representerer fagfeltene medisin<br />
<strong>og</strong> psykol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> har gjennom flere<br />
år konsultert ungdom <strong>og</strong> unge<br />
voksne gjennom ulike informasjonskanaler.<br />
Magnhild Mjåvatn Høie <strong>og</strong> Britt-Marie Drottz Sjøberg<br />
Forbannede, elskede barn<br />
Forbannede, elskede barn setter søkelys på foreldre <strong>og</strong> nære<br />
pårørende <strong>av</strong> narkotikamisbrukere.<br />
Bokas første del formidler pårørendes<br />
erfaringer direkte <strong>og</strong> <strong>ut</strong>en<br />
omskrivninger. I andre <strong>og</strong> tredje del<br />
presenterer forfatterne teoretiske<br />
modeller, perspektiver <strong>og</strong> drøftinger<br />
som gir unike muligheter til<br />
økt kunnskap <strong>og</strong> <strong>ut</strong>videt innsikt i<br />
den situasjon, de reaksjoner <strong>og</strong> de<br />
følelsesmessige påkjenninger som<br />
pårørende til narkotikamisbrukere<br />
lever med over tid.
Nytt på nett<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> satser stadig mer på være nettsider www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
<strong>og</strong> har i dag flere tusen brukere. Daglige oppdateringer, webshop <strong>og</strong><br />
elektronisk innlevering <strong>av</strong> frifondsøknader er noe <strong>av</strong> det vi kan tilby.<br />
I tillegg har vi etablert egne «ressurssider», der vi tar opp en rekke<br />
viktige saker som mobbing, integrering, psykisk helse <strong>og</strong> rusmidler.<br />
Og det aller nyeste: Eget diskusjonsforum. Redd du har gått glipp <strong>av</strong><br />
noe? Her har du noen smakebiter.<br />
Tilbud på t-skjorter<br />
En ny klubbsesong har startet. I den anledningen har vi<br />
salg på våre populære t-skjorter. Bestill i dag!<br />
De solide <strong>og</strong> fine t-skjortene med «Gi<br />
meg lov»-trykk selges nå til en meget<br />
hyggelig pris! Man får tre valgfrie<br />
t-skjorter for 100 kroner! Billigere kan<br />
det ikke bli. Vi håper våre medlemsklubber<br />
nå benytter sjansen til å kjøpe inn<br />
t-skjorter til både ansatte, klubbstyre <strong>og</strong><br />
medlemmer. T-skjortene kan bestilles i<br />
webshopen på www.ung<strong>og</strong>fri.no.<br />
Diskusjonsforum<br />
Opptatt <strong>av</strong> fritidsklubber <strong>og</strong> ungdomshus <strong>og</strong> vil komme<br />
i kontakt med andre som er det samme? Besøk vårt nye<br />
diskusjonsforum på www.ung<strong>og</strong>fri.no/forum.<br />
Les hva som skrives i media<br />
Det skrives stadig vekk noe om fritidsklubber <strong>og</strong> ungdomshus<br />
i landets medier. På forsiden <strong>av</strong> <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>s nettsider<br />
finner du lenker til noen <strong>av</strong> de nyeste sakene.<br />
La ung<strong>og</strong>fri.no komme til deg med RSS<br />
RSS er en måte å abonnere på internettinnhold på som gjør<br />
at nyheter direkte til deg gjennom et eget pr<strong>og</strong>ram eller<br />
din nettleser. Resultatet er at du «slipper» å gå inn på<br />
våre nettsider for å hold deg oppdatert. Det blir en slags<br />
levende bokmerker! Gå innpå våre nettsider <strong>og</strong> bestill RSS.<br />
Noe du s<strong>av</strong>ner på nett?<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> tar gjerne imot redaksjonelle bidrag. Alt<br />
fra meningsytringer til reportasjer fra deres fritidsklubb er<br />
kjærkomment. Bidrag sendes til info@ung<strong>og</strong>fri.no. Send<br />
<strong>og</strong>så en mail til denne adressen hvis du vil komme med tips<br />
til saker vi bør ta opp. Vi tar gjerne <strong>og</strong>så imot redigerte<br />
videosn<strong>ut</strong>ter fra arrangementer.<br />
Elektroniske nyhetsbrev<br />
Minst én gang per måned sender vi <strong>ut</strong> nyhetsbrev til<br />
mer enn tusen mottakere per mail. Hvis du fortsatt<br />
ikke står på denne listen, kan du gratis melde deg på<br />
denne tjenesten gjennom forsiden på www.ung<strong>og</strong>fri.no.<br />
Stilling ledig?<br />
Vi har nå opprettet en egen side på våre nettsider der vi<br />
legger <strong>ut</strong> stillingsannonser. Har dere en stilling ledig, så<br />
send <strong>ut</strong>lysningen per mail til info@ung<strong>og</strong>fri.no.<br />
Tjenesten er gratis.<br />
Glimrer med sitt fr<strong>av</strong>ær<br />
Minoritetsungdom <strong>ut</strong>gjør i dag en betydelig<br />
andel <strong>av</strong> landets befolkning. I ungdomsorganisasjoner<br />
er de imidlertid sterkt underrepresentert.<br />
- Minoritetsungdom deltar langt mindre enn<br />
andre ungdommer, fastslår Fafo-forsker Jon<br />
Horgen Friberg. Tidligere i år presenterte han tallene fra<br />
en ny undersøkelse om inkludering <strong>og</strong> ekskludering i frivillige<br />
barne- <strong>og</strong> ungdomsorganisasjoner i Oslo.<br />
Den ferske rapporten viser at de aller fleste organisasjonene<br />
ønsker flere minoritetsungdommer.<br />
- Rapporten viser at 63 prosent <strong>av</strong> organisasjonene mener at<br />
de har et ansvar når det kommer til inkludering <strong>av</strong> minoritetsungdom.<br />
Like mange sier at flere minoritetsungdommer<br />
vil styrke deres organisasjon, forteller Friberg.<br />
Resten <strong>av</strong> saken kan du lese på våre «Ressurssider» i kategorien<br />
«Integrering».<br />
Tusenvis fattige barn <strong>og</strong> unge i Norge<br />
Ifølge regjeringens fattigdomsdefinisjon er det 15 000<br />
til 22 000 fattige barn <strong>og</strong> unge i Norge.<br />
- Uakseptabelt, sier ekspert.<br />
Og bedre blir ikke tallene om man legger EUs definisjon <strong>av</strong> fattigdom<br />
til grunn. Da er det 60 000 under 18 år fattige her til lands.<br />
- Mottakere <strong>av</strong> offentlige velferdsordninger <strong>ut</strong>gjør hovedandelen<br />
<strong>av</strong> de fattige. Man ser <strong>og</strong>så at etniske minoriteter er særlig <strong>ut</strong>satt,<br />
sier Karin Gust<strong>av</strong>sen Tvetene som er fattigdomsforsker <strong>og</strong> doktorgradsstipendiat<br />
ved Høgskolen i Vestfold.<br />
Hun påpeker at konsekvensene <strong>av</strong> å vokse opp i et fattig hjem<br />
kan få store konsekvenser.<br />
– Studier tyder på at dårlige oppvekstvilkår virker inn på helsen<br />
senere i livet. Blant annet viser det <strong>seg</strong> at det er flere forekomster<br />
<strong>av</strong> astma, allergi <strong>og</strong> eksem i familier med l<strong>av</strong>t <strong>ut</strong>danningsnivå<br />
<strong>og</strong> l<strong>av</strong> inntekt. Dårlige boliger antas å være en viktig forklaring,<br />
forteller Tvetene.<br />
Studier viser at fattigdommen <strong>og</strong>så gjør <strong>seg</strong><br />
gjeldende på andre områder.<br />
- Fr<strong>av</strong>æret <strong>av</strong> opplevelser for de unge er påfallende.<br />
Det er dyrt å gå på kino, arrangere<br />
bursdager, reise på ferie <strong>og</strong> besøke badeland,<br />
sier fattigdomsforskeren som blant annet<br />
har skrevet boken “Har vi råd, mamma?”<br />
sammen med Per-Arne Stolanowski.<br />
Resten <strong>av</strong> saken kan du lese på våre «Ressurssider»<br />
i kategorien «Annet».<br />
10
Trondheim på offensiven<br />
Kulturenheten i Trondheim kommune følte at deres<br />
fritidsklubber hadde et ufortjent dårlig rykte hos byens<br />
befolkning. For å bedre situasjonen har de laget<br />
et eget manifest med tøff design som forteller mer<br />
om deres virksomhet. Vi har fått tillatelse til å gjengi<br />
innholdet i dette fantastiske dokumentet!<br />
Målet er at foreldre <strong>og</strong> foresatte, <strong>og</strong> gjerne<br />
besteforeldre, gjennom dette manifestet vil<br />
forstå mer <strong>av</strong> hva ungdom holder på med<br />
i fritidsklubben. Offentlige myndighetspersoner<br />
som ungdommene møter på andre<br />
arenaer enn fritidsklubben, er en annen<br />
gruppe man <strong>og</strong>så regner med at vil ha glede<br />
<strong>og</strong> nytte <strong>av</strong> å lese dokumentet. Bakgrunnen<br />
for arbeidet er at kulturenheten i kommunen<br />
følte at begrepet fritidsklubb var belastet<br />
med negative holdninger <strong>og</strong> fordommer.<br />
De ønsket derfor å fortelle befolkningen i<br />
Trondheim realitetene om arbeidet som<br />
i dag gjøres i byens fritidsklubber, <strong>og</strong> hva<br />
man skal kunne forvente <strong>seg</strong> <strong>av</strong> kommunale<br />
fritidsklubber i Trondheim. Høsten 2006<br />
startet de en intern prosess med alle ansatte<br />
<strong>og</strong> ungdom i klubbstyrene, <strong>og</strong> de inviterte<br />
<strong>og</strong>så <strong>Ungdom</strong>mens Bystyre inn i arbeidet.<br />
Dette var starten på det manifestet som deles<br />
<strong>ut</strong> i disse dager. I tillegg har politikerne<br />
gitt Kulturenheten et økonomisk løft i 2006<br />
<strong>og</strong> 2007, <strong>og</strong> i tillegg til de særegne ungdomspakkene,<br />
har de fått nok ressurser til å<br />
holde alle klubbene åpne minimum to ettermiddager/kvelder<br />
i uken, samt minst annenhver<br />
helg. Vi presiserer at dokumentet ikke<br />
er laget for ungdom, men for de voksne. De<br />
unge vil man ta for <strong>seg</strong> på andre måter <strong>ut</strong><br />
over høsten.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være åpne for alle ungdommer i<br />
Trondheim fra 8.klasse til 18 år, <strong>og</strong><br />
hver enkelt fritidsklubb har et spesielt<br />
ansvar for ungdom i eget nærmiljø.<br />
Våre fritidsklubber skal være tilgjengelige<br />
for all ungdom i Trondheim. Klubben skal<br />
være åpen på de tidspunkt ungdom ønsker<br />
å bruke den. Det betyr ettermiddag, kveld<br />
<strong>og</strong> helg. Alle våre klubber skal holde åpent<br />
minimum to kvelder i uka. Det skal være et<br />
tilbud for ungdom minst 12 timer i uka (i<br />
gjennomsnitt) på hver klubb fordelt på helg,<br />
kveld <strong>og</strong> ettermiddag. Åpningstidspunkt vil<br />
variere noe fra klubb til klubb. Alle bydeler<br />
skal ha helgetilbud med <strong>og</strong> for ungdom. Det<br />
bør innenfor en bydel være et rusfritt aktivitetstilbud<br />
for ungdom hver helg i vår- <strong>og</strong><br />
høstsemesteret. Ingen skal stenges <strong>ut</strong>e pga.<br />
økonomi, dvs. at medlemskap <strong>og</strong> inngang<br />
skal være gratis/rimelig. <strong>Fritid</strong>sklubben skal<br />
være så spennende at ungdom ønsker å være<br />
der <strong>og</strong> så trygg at foreldrene lar dem få lov.<br />
Klubbene skal gjennom sine nærskoler <strong>og</strong><br />
sitt nærmiljø informere ungdom <strong>og</strong> foreldre<br />
om de muligheter <strong>og</strong><br />
aktiviteter som finnes på<br />
klubben.<br />
Kommunale fritidsklubber<br />
i Trondheim<br />
skal være et alternativ<br />
<strong>og</strong> et supplement<br />
til frivillige foreningsliv <strong>og</strong> til<br />
komersielle aktører.<br />
Å gå i fritidsklubb er like naturlig i en tenårings<br />
liv som å spille håndball, være med<br />
i teatergruppe eller synge i kor. Klubben<br />
eksisterer for å være et <strong>av</strong> mange fritidsalternativer<br />
for ungdom, <strong>og</strong> mangfoldet gir<br />
mulighet til å velge aktivitet <strong>og</strong> <strong>ut</strong>folde <strong>seg</strong><br />
der man til enhver tid føler <strong>seg</strong> «hjemme».<br />
<strong>Fritid</strong>sklubben kan som kommunal aktør<br />
tilby ungdom opplevelse <strong>og</strong> kompetanse<br />
innen ulike kultur<strong>ut</strong>rykk på trygge arenaer,<br />
sammen med kompetente voksne.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal gi positive ringvirkninger i nærmiljøet<br />
ved å være en naturlig samarbeidspartner<br />
med lokale aktører.<br />
- <strong>Fritid</strong>sklubben bør være på kontaktlista<br />
når borettslaget skal holde dugnad, eller<br />
når skolen skal innkalle til foreldremøte<br />
- <strong>Fritid</strong>sklubben skal være naturlig å ta kontakt<br />
med når det planlegges skoleball.<br />
- Den unge dan<strong>seg</strong>ruppa i nabolaget bør<br />
vite at de kan kontakte klubben om de trenger<br />
hjelp til å søke penger eller å låne <strong>ut</strong>styr<br />
til en oppvisning.<br />
- Filmgruppa på skolen skal tenke på klubben<br />
som et naturlig sted å vise filmen sin.<br />
- Ansatte på klubben bør være en ressurs<br />
å vurdere for skolene <strong>og</strong> andre når de skal<br />
jobbe med klassemiljø, pr<strong>og</strong>ramfag, prosesser<br />
rundt gjennomføring <strong>av</strong> prosjekt, møter<br />
<strong>og</strong> seminar. <strong>Fritid</strong>sklubben skal være åpen<br />
<strong>og</strong> tilgjengelig, med tydelig <strong>og</strong> god kompetanse.<br />
Da vil den bli en naturlig part i alt<br />
som skjer i nærmiljøet. Vi ønsker gjennom<br />
vårt engasjement å legge til rette for et samarbeid<br />
som gagner både barn, ungdom <strong>og</strong><br />
voksne.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være en mestringsarena for sosial<br />
<strong>og</strong> kulturell kompetanse, hvor ungdom<br />
har reell innflytelse.<br />
Populært sagt kan man si at fritidsklubben<br />
står på to bein: Et sosialpolitisk <strong>og</strong> et<br />
kulturpolitisk. Kulturen har nødvendighet<br />
<strong>og</strong> betydning i <strong>seg</strong> selv, men er <strong>og</strong>så et middel<br />
til å nå sosiale <strong>og</strong> forebyggende mål. Til<br />
ulike tider har disse beina vært vektlagt<br />
ulikt, men forsøk på å fjerne ett <strong>av</strong> dem har<br />
sjelden gitt positive resultater.<br />
I fritidsklubben skal de unge ha reell innflytelse,<br />
aktivitetene skal foregå på de unges<br />
premisser <strong>og</strong> i størst mulig grad styres <strong>av</strong><br />
de unge selv. Et kommersialisert samfunn<br />
kan gjøre de unge til passive mottakere <strong>og</strong><br />
konsumenter <strong>av</strong> tilbud i stedet for aktive<br />
deltakere <strong>og</strong> <strong>ut</strong>øvere. De blir i større grad<br />
samfunnsbrukere i stedet for samfunnsbyggere.<br />
I fritidsklubben skal de unge selv delta i<br />
planleggingen, <strong>ut</strong>formingen <strong>og</strong> gjennomføringen<br />
<strong>av</strong> det som skjer i klubben. De unge<br />
lærer at deres deltakelse er nødvendig for at<br />
ting skal skje. Dette gir grunnlag for læring<br />
<strong>og</strong> <strong>ut</strong>vikling, <strong>og</strong> er det vi kaller medbestemmelse<br />
eller brukerstyring.<br />
Medbestemmelse <strong>og</strong> brukerstyring skaper<br />
tilhørighet <strong>og</strong> eierforhold <strong>og</strong> hjelper oss å<br />
kvalitetssikre vårt tilbud. <strong>Ungdom</strong> vet selv<br />
hva som er interessant <strong>og</strong> hva de ønsker. De<br />
unge får muligheten til å <strong>ut</strong>vikle egne kulturelle<br />
<strong>ut</strong>rykk <strong>og</strong> ferdigheter på egne premisser,<br />
<strong>og</strong> de tilegner <strong>seg</strong> ny praktisk kunnskap<br />
som f.eks. å skrive søknader, planlegge arrangementer,<br />
lage mat <strong>og</strong> spille trommer.<br />
<strong>Ungdom</strong> trenger sosial kompetanse. Aktiviteter<br />
i klubben er derfor ikke bare et mål i<br />
<strong>seg</strong> selv, men <strong>og</strong>så et middel til samhandling<br />
<strong>og</strong> toleranse. Personlighet, identitet, normer<br />
<strong>og</strong> verdier <strong>ut</strong>vikles både i familien, i samvær<br />
med andre voksne <strong>og</strong> sammen med<br />
jevnaldrende. I fritidsklubben får de unge<br />
<strong>ut</strong>viklet sosiale ferdigheter som konfliktløsning,<br />
samarbeid, lære å ta ansvar <strong>og</strong> tilpasse<br />
<strong>seg</strong> demokratiske strukturer <strong>og</strong> regler. Vi ser<br />
spesielt godt <strong>ut</strong>viklingen <strong>av</strong> slike ferdigheter<br />
gjennom deltakelse i f. eks klubbstyrearbeid,<br />
ansvarsgrupper <strong>og</strong> holdningsskapende arbeid.<br />
De voksne skal ikke ta konfliktene fra<br />
12
de unge, men hjelpe dem å klargjøre dem,<br />
forstå dem, angripe dem <strong>og</strong> løse dem. I fritidsklubben<br />
arbeides det sosialpedag<strong>og</strong>isk.<br />
Alle ungdommer har positive ressurser, <strong>og</strong><br />
de voksne fungerer derfor ofte som «ressursspeidere».<br />
<strong>Fritid</strong>sklubben er en viktig<br />
arena for mestring. <strong>Ungdom</strong> får muligheten<br />
til å prøve <strong>og</strong> feile innenfor trygge rammer.<br />
Når ungdom får følelsen <strong>av</strong> at «Dette er noe<br />
jeg kan!» eller «Dette er jeg faktisk flink<br />
til!», får de en styrket selvfølelse <strong>og</strong> selvtillit<br />
som igjen kan føre til at de lettere mestrer<br />
oppg<strong>av</strong>er på andre arenaer i livet.<br />
Ansatte i fritidsklubb skal fungere som veiledere,<br />
støttespillere <strong>og</strong> motivatører, ved å<br />
gi <strong>av</strong> sin kunnskap <strong>og</strong> sine erfaringer. De<br />
skal gi ros <strong>og</strong> tilbakemeldinger som gjør<br />
ungdom i stand til å mestre det ansvaret<br />
de får <strong>og</strong> tar. Brukerstyring handler om et<br />
samarbeid mellom ungdom <strong>og</strong> voksne. Det<br />
handler ikke om voksenfrie soner. Brukerstyring<br />
fungerer best når de unge <strong>og</strong> de<br />
voksne samarbeider om oppg<strong>av</strong>en.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være et sted hvor vi hjelper ungdom<br />
til å realisere ideer.<br />
<strong>Fritid</strong>sklubbene er på mange måter et<br />
kulturverksted som hjelper ungdom å realisere<br />
egne ideer <strong>og</strong> drømmer. Egentlig er det<br />
nesten ingen grenser for hva en klubb kan<br />
drive med.<br />
Det kan være alt fra skaterampe, lydstudio<br />
<strong>og</strong> kafèvirksomhet til teatergruppe, designverksted<br />
<strong>og</strong> klatrevegg! <strong>Fritid</strong>sklubben skal<br />
være et sted hvor ungdom kan skape, oppleve<br />
<strong>og</strong> lære nye kultur<strong>ut</strong>trykk <strong>og</strong> aktiviteter.<br />
Vi har ofte sett at fritidsklubben kan fungere<br />
som en såkalt kulturell inkubator. For<br />
eksempel kan en ungdom som spiller gitar<br />
for første gang i fritidsklubben senere velge<br />
å satse på <strong>og</strong> kanskje til <strong>og</strong> med leve <strong>av</strong> musikk.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være en møteplass hvor ungdom<br />
opplever trygghet <strong>og</strong> tilhørighet u<strong>av</strong>hengig<br />
<strong>av</strong> bakgrunn <strong>og</strong> ferdighet.<br />
I begynnelsen <strong>av</strong> tenårene får ungdom større<br />
behov for treffsteder <strong>og</strong> mindre voksenstyrte<br />
aktiviteter. Mange søker <strong>seg</strong> bort fra<br />
prestasjonspress <strong>og</strong> mot det uformelle samværet<br />
med jevnaldrende.<br />
<strong>Ungdom</strong> ønsker i denne perioden <strong>av</strong> livet<br />
ofte aktiviteter som er uforpliktende, uformelle<br />
<strong>og</strong> som har kortsiktige mål. De åpne<br />
fritidsklubbene kan være nettopp slike<br />
møteplasser hvor det legges til rette for samvær<br />
med jevnaldrende i trygge omgivelser.<br />
I dag er mange fritidstilbud veldig spesialiserte.<br />
Interesse <strong>og</strong> ferdigheter innenfor en<br />
bestemt aktivitet er ofte <strong>av</strong>gjørende for deltakelse.<br />
<strong>Fritid</strong>sklubben derimot, fungerer<br />
motsatt. Det kreves verken spesielle ferdigheter<br />
eller kunnskaper for å delta, <strong>og</strong> det<br />
kreves heller ikke god økonomi.<br />
I klubben møtes ungdom med ulik kulturell<br />
<strong>og</strong> sosial bakgrunn, <strong>og</strong> ulike verdisyn<br />
<strong>og</strong> interesser møtes. Dette er fritidsklubbens<br />
styrke <strong>og</strong> fortrinn.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være rusfrie <strong>og</strong> holdningsskapende<br />
i forhold til rusmidler.<br />
Alle aktivitetene <strong>og</strong> arrangementene i regi<br />
<strong>av</strong> fritidsklubbene er <strong>og</strong> skal være rusfri.<br />
<strong>Fritid</strong>sklubbene skal ha en tydelig holdning<br />
til rus <strong>og</strong> rusbruk. Dette synliggjøres gjennom<br />
handling <strong>og</strong> informasjon til ungdom<br />
<strong>og</strong> foresatte.<br />
For å forebygge høyt alkoholforbruk <strong>og</strong><br />
rusbruk blant unge, er det vesentlig å opprettholde<br />
<strong>og</strong> etablere rusfrie arenaer som<br />
fritidsklubber <strong>og</strong> rusfrie diskotek. <strong>Fritid</strong>sklubbene<br />
skal ha en felles handlingsplan i<br />
forhold til å håndtere rusproblematikk.<br />
Fellesregler for Trondheims<br />
fritidsklubber:<br />
- <strong>Fritid</strong>sklubben er <strong>og</strong> skal være rusfri.<br />
- <strong>Fritid</strong>sklubben aksepterer ikke mobbing,<br />
vold eller kriminalitet.<br />
- I fritidsklubben skal alle ha medbestemmelse<br />
<strong>og</strong> oppleve demokrati.<br />
- Alle skal vise hverandre respekt uansett<br />
etnisitet, politiske holdninger <strong>og</strong><br />
religion.<br />
…<strong>og</strong> for øvrig vis normal folkeskikk.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal ha ansatte som er kompetente<br />
voksne, <strong>og</strong> som tar ungdom på alvor.<br />
I våre fritidsklubber skal ungdom møte<br />
- en ansvarlig klubbleder med relevant 3-<br />
årig høyskole<strong>ut</strong>danning.<br />
- ansatte som har grunnleggende kunnskaper<br />
om barn <strong>og</strong> unges oppvekstvilkår <strong>og</strong><br />
<strong>ut</strong>vikling, <strong>og</strong> er bevisst sin rolle som voksenmodell<br />
<strong>og</strong> «forbilde».<br />
- ansatte som er kompetente, modige, innovative<br />
<strong>og</strong> som liker å jobbe med ungdom.<br />
Det skal være voksne som tør å stole på at<br />
ungdom kan ha de beste ideene <strong>og</strong> løsningene,<br />
<strong>og</strong> som kan arbeide på unges vilkår.<br />
- ansatte som er samkjørte som team, som<br />
arbeider mot det samme målet <strong>og</strong> har en<br />
felles holdning til viktige spørsmål.<br />
- ansatte som samarbeider tett med andre<br />
offentlige <strong>og</strong> private institusjoner, frivillige<br />
lag <strong>og</strong> organisasjoner i nærmiljøet <strong>og</strong> ikke<br />
minst foresatte.<br />
I tillegg har vi i våre fritidsklubber ansatte<br />
med spisskompetanse innen ulike kultur<strong>ut</strong>trykk.<br />
Det skal i alle våre fritidsklubber<br />
være minimum en stillingsressurs tilsvarende<br />
1,6 stilling fordelt på en klubbleder<br />
<strong>og</strong> to klubbmedarbeidere.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal inneha både kulturfaglig <strong>og</strong><br />
sosialfaglig kompetanse, sistnevnte<br />
blant annet gjennom samhandling med<br />
BFT-tiltak.<br />
Våre ansatte skal primært drive kultur <strong>og</strong><br />
primærforebyggende arbeid. Vi ser at noen<br />
<strong>av</strong> ungdommene som bruker fritidsklubbene<br />
sliter i hverdagen.<br />
Det er derfor viktig å etablere et forpliktende<br />
samarbeid med andre kommunale enheter<br />
for å ivareta de ulike behovene ungdom<br />
har. Vi forholder oss til de samme ungdommene<br />
om det er i skole, hjemmet eller på<br />
fritiden.<br />
Kommunale fritidsklubber i Trondheim<br />
skal være ideol<strong>og</strong>isk, livssynsmessig<br />
<strong>og</strong> partipolitisk ubundet, der medbestemmelse,<br />
demokrati, likeverd <strong>og</strong><br />
gjensidig respekt skal være sentrale<br />
verdier.<br />
«Medbestemmelse er demokrati <strong>og</strong> krever<br />
gjensidig respekt omkring sentrale verdier.»<br />
Medbestemmelse er en for<strong>ut</strong>setning for at<br />
ungdom skal være aktive som ressurspersoner<br />
i fritidsklubben. Med medbestemmelse<br />
menes at de som går i klubben skal ha reell<br />
innflytelse til å kunne påvirke de valg som<br />
klubben tar. <strong>Ungdom</strong>mene skal planlegge,<br />
gjennomføre <strong>og</strong> evaluere aktiviteter <strong>og</strong><br />
arrangement.<br />
<strong>Ungdom</strong> som sitter i et styre på en fritidsklubb<br />
skal til enhver tid være informert om<br />
hva som skjer i klubben. De skal ta besl<strong>ut</strong>ninger<br />
på vegne <strong>av</strong> flertallet <strong>av</strong> ungdommene.<br />
Demokratiet i fritidsklubben fungerer<br />
slik at flertallet <strong>av</strong> ungdommer i klubben<br />
er med <strong>og</strong> bestemmer ved valg <strong>og</strong> diskusjoner.<br />
Det er <strong>og</strong>så en del <strong>av</strong> en demokratisk<br />
prosess at ungdommene i klubben får nok<br />
informasjon til at de kan ta kloke besl<strong>ut</strong>ninger<br />
på vegne <strong>av</strong> klubben. Sentrale verdier<br />
er et sett godkjente verdier fritidsklubben<br />
står for. Dette kommer frem via diskusjoner<br />
med flertallet <strong>av</strong> de ungdommene som bruker<br />
fritidsklubben.<br />
Dette er verdier som må kommuniseres <strong>ut</strong><br />
til alle brukerne <strong>av</strong> klubben <strong>og</strong> disk<strong>ut</strong>eres<br />
jevnlig. I våre fritidsklubber skal alle vise<br />
hverandre respekt uansett etnisitet, politiske<br />
holdninger <strong>og</strong> religion. <strong>Fritid</strong>sklubben skal<br />
drive holdningsskapende arbeid i forhold til<br />
regler <strong>og</strong> verdier som klubbene står for.<br />
Vil du vite mer?<br />
Vil du vite mer om arbeidet som er gjort<br />
i Trondheim? Ta kontakt med Tonje Braa<br />
(Fagansvarlig Ung Kultur) i Kulturenheten<br />
i Trondheim? Hun kan treffes på tlf<br />
917 60 161 / 72 54 57 00 / tonje.braa@<br />
trondheim.kommune.no.<br />
13
Riksnytt <strong>•</strong> Riksnytt <strong>•</strong> Riksnytt <strong>•</strong> Riksnytt <strong>•</strong> Riksnytt<br />
- Fylla er et stort problem<br />
Hver tredje ungdom har vært overstadig<br />
beruset minst én gang. Hasjbruken er<br />
derimot for de få.<br />
<strong>Ungdom</strong> drikker 50 prosent mer i dag<br />
enn for få år siden. Frem til sl<strong>ut</strong>ten <strong>av</strong><br />
90-tallet lå alkoholforbruket blant unge<br />
mellom 15 <strong>og</strong> 20 år i snitt på rundt tre<br />
liter ren alkohol årlig. Det har nå økt til<br />
4,5-5 liter.<br />
Det viser de årlige ungdomsundersøkelsene<br />
i regi <strong>av</strong> Statens instit<strong>ut</strong>t for<br />
rusmiddelforsking.<br />
- <strong>Ungdom</strong>sfylla er blitt et stort problem<br />
<strong>og</strong> fører til vanskeligheter for mange<br />
unge. Det er et langt større problem enn<br />
narkotikabruken, selv om man ofte kan<br />
få inntrykk <strong>av</strong> det motsatte gjennom<br />
media, sier SIRUS-forsker Hilde Pape til<br />
Rus & Samfunn.<br />
- Media <strong>og</strong> forskere har tatt til orde for<br />
at narkotikabruken har slått rot <strong>og</strong>så<br />
blant vanlig, velfungerende ungdom.<br />
Ingen forskning støtter opp om dette.<br />
Dette gjelder <strong>og</strong>så det desidert mest<br />
brukte illegalet rusmiddelet- hasj,<br />
påpeker Pape.<br />
Mens hasj er for de få, er alkoholen<br />
derimot langt mer <strong>ut</strong>bredt. Og konsekvensene<br />
er store for de unge.<br />
- Det er grunn til bekymring når 16<br />
prosent <strong>av</strong> «drikkerne» rapporterte om<br />
promillekjøring, drøyt én <strong>av</strong> fire hadde<br />
hatt samleie <strong>ut</strong>en prevensjon i påvirket<br />
tilstand, én <strong>av</strong> seks hadde hatt frivillig<br />
sex de angret på <strong>og</strong> seks prosent <strong>av</strong> jentene<br />
på videregående var blitt seksuelt<br />
<strong>ut</strong>nyttet <strong>ut</strong>en å kunne yte motstand,<br />
fordi de var veldig fulle, mener Pape.<br />
Tvibit frir til Tromsøinnflyttere<br />
<strong>Ungdom</strong>shuset Tvibit vil hjelpe nyinnflyttet<br />
skoleungdom i Tromsø med lanseringen<br />
<strong>av</strong> prosjektet «Hybel».<br />
- Det vi gjør er å forsøke <strong>og</strong> invitere<br />
skoleungdom fra distriktet til Tvibit<br />
for å informere dem om hva de kan<br />
finne på i Tromsø for å få <strong>seg</strong> et sosialt<br />
nettverk, sier Anett Tunheim Jakobsen<br />
fra Tvibit til Radio Tromsø.<br />
«Hybel» er en del <strong>av</strong> et større regionsprosjekt<br />
der unge hybelboere i tillegg<br />
skal stimuleres til å opprette egne bedrifter<br />
<strong>og</strong> arbeidsplasser når de vender<br />
hjem etter endt skolegang.<br />
Mer til bekjempelse <strong>av</strong> barnefattigdom<br />
Da statsminister Jens Stoltenberg besøkte Søndre Holmlia fritidssenter midt under<br />
valgkampen, kunne han <strong>av</strong>sløre at det allerede nå er bestemt at det blir ti millioner<br />
mer til <strong>ut</strong>viklingstiltak i sosialtjenesten i neste års budsjett.<br />
– Vi må sørge for at barn ikke får en<br />
oppvekst preget <strong>av</strong> fattigdom. Regjeringen<br />
øker potten til «kompetanse <strong>og</strong><br />
<strong>ut</strong>viklingstiltak i sosialtjenesten» med ti<br />
millioner kroner til 28 millioner, sier Stoltenberg<br />
til FriFagbevegelse.no.<br />
Pengene vil kunne gå til leksehjelp,<br />
busstransport til <strong>ut</strong>flukter, fritids<strong>ut</strong>styr <strong>og</strong><br />
dekning <strong>av</strong> <strong>av</strong>gifter ved ulike turneringer<br />
som ungdom kan delta i. Pengene er ikke<br />
forbeholdt Oslo. Kommuner <strong>og</strong> bydeler<br />
over landet kan søke disse midlene.<br />
– For barn handler fattigdom ofte om<br />
ikke å ha råd til å være med på det andre<br />
barn kan delta i. Det er viktig at fellesskapet<br />
stiller opp for de minste <strong>og</strong> sørger<br />
for at de får være med <strong>og</strong> at de får gode<br />
opplevelser, u<strong>av</strong>hengig<br />
<strong>av</strong> foreldrenes<br />
økonomi, sier Stoltenberg.<br />
Statsministeren besøkte<br />
under valgkampen Søndre<br />
Holmlia fritidssenter i Oslo,<br />
der han kunne fortelle at<br />
Regjerningen øker potten til<br />
«kompetanse <strong>og</strong> <strong>ut</strong>viklingstiltak<br />
i sosialtjenesten».<br />
Skal bli best på ungdomsarbeid<br />
Nå skal Nesodden bli en foregangskommune innenfor ungdomsarbeid. Det melder<br />
<strong>av</strong>isen Amta.<br />
– Tenkningen er på plass, <strong>og</strong> i år er det<br />
implementeringsår, forklarer ungdomskonsulent<br />
Tom Sammerud som har stått<br />
bak den såkalte «Virksomhetsplanen for<br />
ungdom <strong>og</strong> fritid», som skisserer hvordan<br />
Nesodden kommune skal sikre sine yngre<br />
innbyggere en god <strong>og</strong> trygg oppvekst.<br />
– Tilbudet til ungdommen på Nesodden<br />
er ikke løsrevet fra resten <strong>av</strong> oppveksten.<br />
Det er viktig å se det helhetlig, påpeker<br />
Sammerud. Det innebærer blant annet et<br />
tett samarbeid mellom skoler <strong>og</strong> fritidsklubber.<br />
Mange forbinder Nesodden komme i<br />
Akershus med ferie <strong>og</strong> idyll. Nå skal de<br />
<strong>og</strong>så markere <strong>seg</strong> som foregangskommune<br />
innenfor ungdomsarbeid.<br />
– Hvis vi fra vår side klarer å tilrettelegge<br />
tilbudet til ungdommen, da har vi bidratt<br />
sterkt, mener ungdomskonsulenten.<br />
Han har troen på at virksomhetsplanen<br />
vil kunne leve opp til sitt overordnete<br />
mål om at flest mulig skal ha best mulig<br />
ungdomstid på Nesodden.<br />
– Nesodden skal være en foregangskommune<br />
innenfor ungdomsarbeid innen<br />
tre år, <strong>av</strong>sl<strong>ut</strong>ter ungdomskonsulenten.<br />
Ønsker nytt image<br />
De ansatte ved Meieriet Kulturhus i Odda vil endre folks oppfatning <strong>av</strong> Meieriet <strong>og</strong><br />
satser offensivt på tiltak som skal skape mer aktivitet i huset.<br />
Målet er at kulturhuset skal kunne kan<br />
satse mer offensivt på arrangementer <strong>og</strong><br />
tiltak mot ungdom. Eksempelvis så åpnet<br />
Meieriet høsten med skumparty for de<br />
unge. Senere lokker kulturhuset med<br />
Hardangermesterskap i rock, LAN-party<br />
i høstferien, <strong>og</strong> en ny satsing på mer<br />
aktivitet i storsalen om onsdagen.<br />
- Kulturhuset skal bli en god førstescene<br />
for unge i kommunen. En onsdag i<br />
måneden vil vi ha en bandkveld, slik<br />
at ungdommene kan komma opp fra<br />
kjelleren <strong>og</strong> øve på å stå på scenen foran<br />
publikum. Det tror vi kan rekr<strong>ut</strong>tere<br />
mange til å satse videre på musikk, sier<br />
kulturmedarbeidar Stein Egil Legård til<br />
Hardanger Folkeblad.<br />
14
Rammebetingelser med betydning<br />
for rusforebyggende arbeid<br />
<strong>Fritid</strong>sklubben omtales ofte som et sosialpolitisk <strong>og</strong> et kulturpolitisk virkemiddel som har spunnet<br />
<strong>seg</strong> rundt aksen «et sted å være – et sted å lære». Samtidig fremheves stadig fritidsklubbenes rusforebyggende<br />
effekt. I denne artikkelen ser Ane Hammerø som er daglig leder i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>, på<br />
fire rammebetingelser med direkte innvirkning på klubbenes mulighet for å arbeide faglig <strong>og</strong> strukturert<br />
med rusproblematikken.<br />
Tekst: Ane Hammerø<br />
Det er stadig diskusjon om hva som virker<br />
<strong>og</strong> hva som ikke virker <strong>av</strong> rusforebyggende<br />
tiltak, jfr Nordal-rapporten fra 2006 som<br />
tok for <strong>seg</strong> forebyggende pr<strong>og</strong>rammer rettet<br />
mot skolen. <strong>Fritid</strong>sklubben som forebyggingsarena<br />
har det imidlertid vært forsket<br />
lite på.<br />
Til tross for at kunnskapen om fritidsklubbens<br />
rolle som forebyggende instans er<br />
mangelfull, er det ved hjelp <strong>av</strong> tilgjengelig<br />
litteratur mulig å mene noe om de «rusfrie<br />
møteplassene». Dette gjøres ved å fokusere<br />
på de overordnede, strukturelle forhold<br />
som kan påvirke arbeidet.<br />
Formelle rammebetingelser <strong>og</strong> regler<br />
Den første rammebetingelsen jeg vil trekke<br />
frem er formelle rammebetingelser <strong>og</strong> regler.<br />
<strong>Fritid</strong>sklubbene i Norge har ikke noen<br />
beskyttelse i lovverket. Det finnes heller ingen<br />
statlige forskrifter eller kvalitative kriterier<br />
for drift. <strong>Fritid</strong>sklubb i dag er et høyst<br />
relativt begrep, både når det gjelder form<br />
<strong>og</strong> innhold. Det man i kommunene ikke er<br />
pålagt å drive, vil alltid være gjenstand for<br />
debatt. De lovpålagte kommunale oppg<strong>av</strong>ene<br />
vil vinne der det er kamp om de økonomiske<br />
ressursene. I den grad politikere<br />
velger å satse på fritidsklubber, er det den<br />
enkelte kommune som selv definerer ressursinnsatsen.<br />
Med <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> i spissen har lovpålegging<br />
<strong>av</strong> fritidsklubber ved flere anledninger<br />
vært oppe til diskusjon både blant<br />
ungdomsarbeidere <strong>og</strong> politikere. Det siste<br />
året har stadig flere, inkludert <strong>Ungdom</strong> &<br />
<strong>Fritid</strong>, innsett for at en lov om fritidsklubber<br />
blir for snevert. En egen ungdomslovgivning<br />
bør på plass slik man har i Finland<br />
<strong>og</strong> Danmark. Målet er å få en helhetlig ungdomspolitikk.<br />
Lovarbeid er imidlertid tidkrevende,<br />
så det blir spennende å se om <strong>og</strong><br />
eventuelt når kr<strong>av</strong>et om ungdomslov fører<br />
frem <strong>og</strong> hvilke følger det vil få for klubbsektoren.<br />
Nasjonalpolitiske føringer<br />
Den andre betingelsen er knyttet opp mot<br />
nasjonalpolitiske føringer <strong>og</strong> det faktum<br />
at fritidsklubbene gjennom tidene har vært<br />
gjenstand for offentlig debatt <strong>og</strong> politiske<br />
satsninger <strong>og</strong> nedprioriteringer. Den første<br />
norske fritidsklubben kom i 1953. Det<br />
var imidlertid ikke før på 70-tallet at staten<br />
begynte å vise interesse for fritidsklubbene.<br />
Her var det særlig to statlige <strong>ut</strong>redninger<br />
som kom til å spille en rolle for den<br />
videre satsingen på slike møteplasser. Den<br />
første var «Utredningskomitéen for <strong>Ungdom</strong>sarbeid»,<br />
som fremla sin innstilling i<br />
1971. «Hauglin-komiteen» som den ble<br />
kalt, påpekte at «det burde være det offentliges<br />
plikt å legge forholdene til rette<br />
for et bedre fritidsmiljø, <strong>og</strong> samtidig erkjenne<br />
at det er ungdommens rett å bli<br />
møtt med varierte fritidstilbud» (Vedlegg<br />
til Stortingsmelding nr. 8, 1973-74).<br />
Den andre var Regjeringens <strong>Ungdom</strong>s<strong>ut</strong>valg,<br />
eller Nordland-komiteen, som noen år<br />
senere leverte to innstillinger (NOU 1977:6<br />
<strong>og</strong> 1978:1). Her ønsket man å gjøre fritidsklubbene<br />
til en del <strong>av</strong> oppvekst- <strong>og</strong> familiepolitikken.<br />
Begge <strong>ut</strong>redningene var svært positivt<br />
innstilt til fritidsklubber, noe som blant<br />
annet kom til <strong>ut</strong>trykk i ønsket om å sidestille<br />
det kommunale <strong>og</strong> frivillige ungdomsarbeidet.<br />
Selv om disse <strong>ut</strong>valgene i praktisk<br />
politikk fikk begrenset innflytelse, så var<br />
det sådd tanker <strong>og</strong> ideer som ville få ideol<strong>og</strong>isk<br />
betydning for feltets videre <strong>ut</strong>vikling.<br />
I dag ser vi at fritidsklubbene ikke er noe<br />
politisk tema på nasjonalt nivå. Det finnes<br />
ikke lenger noen offentlige støtteordninger<br />
øremerket fritidsklubber, <strong>og</strong> nasjonale forskrifter<br />
for sektoren glimrer med sitt fr<strong>av</strong>ær.<br />
Forankring<br />
<strong>Fritid</strong>sklubbene argumenterer ofte med at<br />
de er ungdomskulturelle arenaer hvor ungdom<br />
kan <strong>ut</strong>vikle kompetanse på ulike områder,<br />
<strong>og</strong> hvor de kan drive med aktiviteter<br />
tilrettelagt <strong>av</strong>, med <strong>og</strong> for ungdom. Denne<br />
argumentasjonen er viktig, <strong>og</strong> gyldig <strong>og</strong>så<br />
på nasjonalt plan. Vi ser at mange <strong>av</strong> artistene<br />
som har nådd langt i Norge har sin<br />
opprinnelse i et bandrom på en fritidsklubb;<br />
Madrugada, Dum Dum Boys, Jan Garbarek<br />
<strong>og</strong> Samsaya har alle startet sin karriere med<br />
et slikt <strong>ut</strong>gangspunkt. Den kulturpolitiske<br />
argumentasjonen handler derfor om at vi<br />
må sikre arenaer for å <strong>ut</strong>danne fremtidens<br />
kultur<strong>ut</strong>øvere.<br />
«Ved å legge fritidsklubbene til kulturetaten<br />
markeres et skille til det sosiale hjelpeapparatet.<br />
De er i dag på en naturlig måte<br />
inkludert i det generelle kulturbildet. For<br />
klubbene har dette muligens vært en god<br />
ordning med hensyn til å skaffe <strong>seg</strong> et mer<br />
brukervennlig image. Stigmatiseringen <strong>av</strong><br />
klubb som et tiltak for <strong>ut</strong>satt <strong>og</strong> tiltaksløs<br />
ungdom har i dag lite for <strong>seg</strong>. Nesten alle<br />
slags typer ungdom bruker klubb, om enn<br />
på ulik måte, i ulikt omfang <strong>og</strong> <strong>av</strong> ulike<br />
grunner. Og slik bør det jo <strong>og</strong>så være:<br />
Med de <strong>ut</strong>fordringene som samfunnet i<br />
dag står overfor når det gjelder kulturelle<br />
motsetninger <strong>og</strong> konflikter mellom ulike<br />
ungdomsgrupper, er det viktig at det finnes<br />
et sted hvor man kan bli kjent med<br />
hverandre, <strong>og</strong> hvor alle kan føle en aksept<br />
<strong>og</strong> tilhørighet. Et slikt sted er fritidsklubbene.»<br />
(Jacobsen 2000:28)<br />
Å skille klubbene fra sosialetaten har imidlertid<br />
<strong>og</strong>så konsekvenser. «Det hefter andre<br />
betenkeligheter ved å skille klubbene fra<br />
sosialetaten, ikke minst økonomisk. Statlige<br />
overføringer knyttet til prioriterte satsninger<br />
i kommunene handler i stor grad<br />
om sosiale problemstillinger <strong>og</strong> <strong>ut</strong>fordringer»<br />
(Jacobsen 2000:29).<br />
Sosialetaten besitter mye fagkompetanse <strong>og</strong><br />
forståelse på områder som i høy grad angår<br />
fritidsklubbenes liv <strong>og</strong> virke; integrering <strong>av</strong><br />
minoritetsgrupper som funksjonshemmede,<br />
flyktninger <strong>og</strong> innvandrere som eksempel.<br />
Barnevernet, som ofte jobber med klubbungdom,<br />
har ifølge barnevernsloven øremerkede<br />
midler til forebyggende tiltak.<br />
Om man skal legge en kunnskapsteoretisk<br />
plattform til grunn for planarbeidet med<br />
forebygging i kommunene, vil det å sikre<br />
samarbeid <strong>og</strong> koordinering mellom de ulike<br />
tiltakene, samt intervensjon <strong>og</strong> aktivitet<br />
over tid være grunnleggende. At fritidsklubbene<br />
skal inngå som en del <strong>av</strong> dette<br />
grunnlaget for<strong>ut</strong>setter at de innlemmes i det<br />
faglige samarbeidet <strong>og</strong> inngår i det kommunale<br />
planverket. Dette kan ses på som argumenter<br />
for å ikke k<strong>ut</strong>te den sosialpolitiske<br />
argumentasjonen for klubbens innhold <strong>og</strong><br />
eksistens.<br />
Ser vi på kulturetaten <strong>og</strong> de etablerte kunst<strong>og</strong><br />
kulturtjenestene, lever de i dag trangt<br />
på de kommunale budsjettene. Tradisjonelt<br />
16
innehar denne etaten stor kompetanse i<br />
kultur<strong>ut</strong>viklingsarbeid <strong>og</strong> kulturformidling,<br />
men desto mindre i de mer forebyggende<br />
<strong>og</strong> holdningsskapende aspektene ved ungdomsarbeidet.<br />
Faren er absol<strong>ut</strong>t til stede<br />
for at de «hjemløse» fritidsklubbene her<br />
kan bli et «stebarn», <strong>ut</strong>en en forankring i et<br />
tverrfaglig, helse <strong>og</strong> sosialfaglig miljø. Det<br />
er nettopp denne tverrfagligheten jeg vil<br />
trekke fram som det viktigste for å sikre fritidsklubbenes<br />
forankring. Dersom klubben<br />
inngår som et <strong>av</strong> tiltakene i et faglig miljø<br />
der både helse-, kultur- <strong>og</strong> sosialfaglig etat<br />
jobber sammen, vil klubben som ramme<br />
kunne være en støtte på mange områder for<br />
de som benytter klubben. Man vil kunne<br />
fange opp problemer tidlig, <strong>og</strong> ha en mulighet<br />
for å sette i gang nødvendige tiltak.<br />
En tydelig forankring i planverket vil <strong>og</strong>så<br />
fastsette hvorvidt klubben skal være en<br />
satsningsarena eller ei. «Forankring i kommunalt<br />
planverk øker sannsynligheten<br />
for tilstrekkelige rammebetingelser som<br />
er en for<strong>ut</strong>setning for gjennomføring <strong>av</strong><br />
forebyggende <strong>og</strong> helsefremmende arbeid»<br />
(Schancke 2003:46).<br />
«Samarbeid mellom barnevern, skole, politi<br />
<strong>og</strong> klubb kan spille en viktig rolle, særlig<br />
i de situasjoner der større problemer<br />
i ungdomsmiljøene skal håndteres. Om<br />
dette samarbeidet ikke fungerer, reduseres<br />
klubbenes evne til å virke som redskap<br />
for endring» (Smette <strong>og</strong> Vestel 2007: 97).<br />
For at dette skal være mulig, må klubbenes<br />
anseelse <strong>og</strong> faglige posisjon i kommunene<br />
fremmes.<br />
Ressurser<br />
Hvilke ressurser fritidsklubben har å r<strong>ut</strong>te<br />
med styres <strong>av</strong> de kommunale budsjettene<br />
<strong>og</strong> er en viktig rammebetingelse for klubbenes<br />
drift. Disse <strong>av</strong>gjøres i kommunestyrene,<br />
<strong>og</strong> det er her en hard kamp mellom ulike<br />
etater <strong>og</strong> fagområder. Det må da tas hensyn<br />
til de lovpålagte oppg<strong>av</strong>ene. Når disse er<br />
dekket inn, kan kommunen gjøre sine prioriteringer.<br />
Mange kommunepolitikere opplever<br />
at de har for lite å r<strong>ut</strong>te med til tiltak<br />
de ønsker å drive som ikke er lovpålagte, <strong>og</strong><br />
blir derfor nødt til å k<strong>ut</strong>te støtte til tiltak de<br />
helst kunne ønske å støtte.<br />
Oppsummering <strong>og</strong> konklusjoner<br />
Kort oppsummert må man kunne si at de<br />
formelle rammebetingelsene til fritidsklubbene<br />
er svake. Uten lovhjemler <strong>og</strong> faglige<br />
forskrifter er det lite kr<strong>av</strong> til hva en fritidsklubb<br />
skal være <strong>og</strong> hvordan den skal drives.<br />
Dette gjør at mål <strong>og</strong> innhold varierer<br />
sterkt. En annen konsekvens er at klubbene<br />
blir offer for svingende konjunkturer, <strong>og</strong> at<br />
antallet klubber svinger i takt med kommuneøkonomien.<br />
Dette gjør at ungdom<br />
<strong>og</strong> ansatte i klubbene lever i en usikkerhet<br />
omkring klubbens fremtid. Vi har <strong>og</strong>så sett<br />
at de politiske føringene, både fra nasjonalt<br />
<strong>og</strong> kommunalt nivå har variert. Man har<br />
gått fra en sterk statlig satsning gjennom<br />
egne støtteordninger for fritidsklubber til<br />
en fr<strong>av</strong>ærende statlig politikk ovenfor klubbene.<br />
Ansvar for finansiering <strong>av</strong> tiltak er<br />
overført kommunene, som selv kan velge å<br />
prioritere eller nedprioritere tiltakene. Når<br />
det gjelder forankring har jeg vist at klubbene<br />
opp igjennom historien har hatt en tilknytning<br />
til sosialetaten, men at denne nå i<br />
større grad overføres til kulturetaten. Ut i<br />
fra et rusforebyggende perspektiv er dette<br />
en uheldig <strong>ut</strong>vikling; man bør sikre samarbeid<br />
med de sosialfaglige instansene for å<br />
legge til rette for at klubben kan benyttes<br />
som rusforebyggende arena.<br />
Denne artikkelen finnes <strong>og</strong>så på våre nettsider.<br />
Der finner man <strong>og</strong>så tekstens referanseliste<br />
som i dette bladet er <strong>ut</strong>elatt <strong>av</strong><br />
plasshensyn.<br />
På oppdrag fra Sosial- <strong>og</strong> helsedirektoratet<br />
jobber <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> for tiden<br />
sammen med forskningsinstitusjonen<br />
NOVA for å få mer kunnskap om fritidsklubben<br />
som rusforebyggende arena.<br />
Dette arbeidet vil imidlertid ikke<br />
være ferdigstilt før i 2009.<br />
17
<strong>Ungdom</strong>skultur for dummies<br />
<strong>Ungdom</strong>skultur er et begrep som det kan være vanskelig å definere. Ofte anvendes det som om det<br />
skulle være en eksakt størrelse, som om vi alle forsto det på samme måte. Men hva er det egentlig?<br />
Vi har tatt en titt på noe <strong>av</strong> det som kjennetegner de unge.<br />
Tekst: Ole Martin Evensmo<br />
Skateboard<br />
Rullebrett, <strong>og</strong>så kjent som skateboard,<br />
kan være en hobby, transportmiddel eller<br />
en aktivitet. Et rullebrett består <strong>av</strong><br />
et smalt brett, ofte <strong>av</strong> laminert tre, med<br />
fire hjul på. I dag har man hovedsakelig<br />
to store populære områder innen rullebrettsporten:<br />
«vertskating» (hoppe på<br />
store hopp) <strong>og</strong> «streetskating» (kjøre i<br />
urbane strøk eller i skateparker <strong>og</strong> hoppe<br />
<strong>ut</strong>for trapper, gli på rekkverk <strong>og</strong> annet<br />
som går an å gli på). Man har <strong>og</strong>så<br />
andre områder innen rullebrettsporten,<br />
men disse er ikke like <strong>ut</strong>bredt. Dette<br />
kan være blant annet «longboards», en<br />
type brett som er en del større enn vanlige<br />
brett, der målet er å oppnå høy fart<br />
ved å svinge på brettet.<br />
Råning<br />
En råner er norsk betegnelse på en ung<br />
person, som oftest en mann, som tilhører<br />
et motor- <strong>og</strong> bilinteressert ungdomsmiljø<br />
<strong>og</strong> som bedriver råning, det vil si<br />
å kjøre bil for moro skyld, gjerne fram<br />
<strong>og</strong> tilbake på kortere veistrekninger, en<br />
«stripe». Rånere pleier <strong>og</strong>så å samle <strong>seg</strong><br />
på faste plasser, for eksempel på parkeringsplasser<br />
<strong>og</strong> bensinstasjoner, på<br />
kvelden <strong>og</strong> i helgene for å møtes sosialt,<br />
vise fram bilene sine <strong>og</strong> imponere hverandre.<br />
Råning innebærer <strong>og</strong>så mekking<br />
<strong>og</strong> råkjøring. Råning som sosial kulturaktivitet<br />
er særlig et bygdefenomen<br />
der fritidstilbudene er få <strong>og</strong> bilkulturen<br />
tradisjonelt står sterkt, selv om det <strong>og</strong>så<br />
foregår på tettsteder <strong>og</strong> i mindre byer.<br />
Nysirkus<br />
Nysirkus er en relativ ny form for scenekunst<br />
der en historie fortelles gjennom<br />
forskjellige sirkuskunster som sjonglering,<br />
akrobatikk <strong>og</strong> klovneri sammen<br />
med dans, musikk <strong>og</strong> teater. Det blir<br />
ofte fremført levende musikk som er<br />
komponert spesielt for forestillingen.<br />
Dyrenummer finnes ikke i nysirkus som<br />
ofte fremføres på scene, i motsetning til<br />
tradisjonelt sirkus som vanligvis foregår<br />
i en sirkusmanesje. Nysirkus dukket<br />
opp i Frankrike i 1970-årene. Det<br />
begynte i egne miljøer, men ble fort populært<br />
i større kretser.<br />
BMX<br />
I sin opprinnelige form kjøres løp på<br />
små BMX-sykler på en kort grusbane<br />
med humper <strong>og</strong> svinger. BMX er en typisk<br />
sprintsport <strong>og</strong> en gjennomkjøring<br />
<strong>av</strong> banen tar typisk 30 til 45 sekunder.<br />
Over tid har det <strong>ut</strong>viklet andre konkurranseformen<br />
enn den opprinnelige<br />
crosskjøringen. Denne har flere disipliner<br />
<strong>og</strong> syklene er ofte <strong>ut</strong>styrt med pegs,<br />
det vil si fotstøtter i høyde med n<strong>av</strong>et<br />
foran <strong>og</strong> bak. Syklene brukes blant annet<br />
til trikssykling på U-formede ramper<br />
<strong>og</strong> til å gjøre triks på elementer <strong>og</strong><br />
objekter som finnes langs vanlige gater,<br />
som fortauskanter, trapper, rekkverk <strong>og</strong><br />
betongblokker.<br />
Gothere<br />
Tenåringer med svartfarget hår, svarte<br />
skinnklær <strong>og</strong> piercing i nesen er noe<br />
som ofte forbindes med vold, dop, satandyrking,<br />
velting <strong>av</strong> gr<strong>av</strong>støtter <strong>og</strong><br />
liknende <strong>ut</strong>skeielser. Virkeligheten er<br />
helt annerledes, ifølge en doktorgrads<strong>av</strong>handling<br />
<strong>ut</strong>ført <strong>av</strong> Dunja Brill ved<br />
Sussex University. Gotherne setter høy<br />
pris på <strong>ut</strong>dannelse <strong>og</strong> kunnskap, litteratur,<br />
poesi, klassisk musikk <strong>og</strong> kunst.<br />
Ofte er gotherne de beste elevene i klassen.<br />
De dropper sjelden <strong>ut</strong> <strong>av</strong> skolen.<br />
De er intelligente, sensitive romantikere<br />
som heller vil ha et forhold enn «onenight-stands».<br />
Breakdans<br />
Breakdans er en gatedans som opprinnelig<br />
oppstod i New York på sl<strong>ut</strong>ten <strong>av</strong><br />
1960-tallet. Det var gjerne fattige gatebarn<br />
som brukte dansen for å tjene penger.<br />
Breakdans ble så en del <strong>av</strong> hip hop.<br />
I breakdans konkurreres det i «battles».<br />
Det å battle hverandre, vil si at en konkurrerer<br />
mot hverandre ved at det er to<br />
«crews», eller to single konkurrenter,<br />
som danser annenhver gang på et bestemt<br />
område. Battlen blir ofte <strong>av</strong>gjort<br />
<strong>av</strong> en dommer, men kan <strong>og</strong>så <strong>av</strong>gjøres<br />
<strong>av</strong> publikum. I Norge kom dansen på<br />
1980-tallet <strong>og</strong> har til tider opplevd en<br />
meget god oppsl<strong>ut</strong>ning i ungdomsmiljøene.<br />
Turntablism<br />
En turntablist bruker to platespillere<br />
<strong>og</strong> en battle-mixer som sitt instrument.<br />
Vedkommende lager «beats» <strong>og</strong> egne<br />
komposisjoner ved å mikse samples fra<br />
vinylplater <strong>og</strong> arbeider oftest sammen<br />
med rappere. En turntablist er ikke en<br />
DJ som «spiller plater», men omtales<br />
som en fullblods musiker. Avanserte<br />
teknikker («juggling», «scratching»,<br />
«flares», etcetera) brukes til å lage nyskapende<br />
musikk.<br />
Kosthold<br />
Hamburgere, pizza <strong>og</strong> kebab er naturligvis<br />
ikke mat som bare spises <strong>av</strong> de<br />
unge, men deres appetitt for «fast food»<br />
er unektelig større enn i en del andre aldersgrupper<br />
<strong>og</strong> oppfattes ofte <strong>av</strong> mange<br />
som en viktig del <strong>av</strong> det å være ung.<br />
18
Graffiti<br />
Graffiti er tekster eller tegninger som<br />
blir malt eller risset inn på offentlige<br />
steder som vegger <strong>og</strong> murer. I hip hopmiljøet<br />
blir disse gjerne omtalt som<br />
«pieces» <strong>og</strong> kunstnerne omtales som<br />
«writers». Graffiti blir <strong>av</strong> mange ansett<br />
som hærverk <strong>og</strong> visuell forsøpling <strong>av</strong><br />
offentlige fellesrom. De fleste <strong>ut</strong>øverne<br />
mener derimot at innskriftene <strong>og</strong> bildene<br />
forskjønner kjedelige miljøer eller<br />
at de <strong>ut</strong>trykker viktige meninger <strong>og</strong><br />
følelser. Den moderne graffitien kom til<br />
etter den annen verdenskrig <strong>og</strong> har sitt<br />
opph<strong>av</strong> i visse ungdomskulturer i New<br />
Yorks fattigstrøk. Siden 1980-tallet har<br />
den spontane, fargerike storbygraffitien<br />
inngått i flere musikk- <strong>og</strong> ungdomskulturer,<br />
blant i hip hop-miljøer.<br />
Rap<br />
Rap er en musikkform <strong>og</strong> et <strong>av</strong> de fire<br />
elementene innen hip hop (sammen<br />
med graffiti, breakdans <strong>og</strong> turntablism).<br />
Rapping er en måte å bruke vokal på<br />
som inneholder tekster som rimer <strong>og</strong><br />
framføres på en rytmisk måte. Rap har<br />
ofte en musikalsk bakgrunn <strong>av</strong> sampling,<br />
scratching <strong>og</strong> mixing. En form for<br />
rap er freestyling, hvor <strong>ut</strong>øveren finner<br />
på teksten underveis. Dette foregår ofte<br />
som «freestyle battles».<br />
DJ<br />
En Disc Jockey, eller DJ, er en fellesbetegnelse<br />
på personer som spiller musikk<br />
fra plater for et publikum. En radio-DJ<br />
er en DJ som spiller plater for et publikum<br />
på en radio. Begrepet brukes først<br />
<strong>og</strong> fremst om pr<strong>og</strong>rammer der musikken<br />
er den viktigste komponenten. En<br />
klubb-DJ styrer musikken på nattklubber.<br />
I motsetning til radio-DJer legger<br />
klubb-DJer større vekt på miksingen <strong>av</strong><br />
ulike musikkstykker. Klubb-DJens oppg<strong>av</strong>e<br />
er å få forskjellige låter til å gli så<br />
plettfritt som mulig over i hverandre.<br />
<strong>Rock</strong><br />
Etter at rock’n’roll slo gjennom for<br />
fullt på 1950-tallet, ble 1960-tallet tiden<br />
da rocken fikk enda flere tilhengere<br />
<strong>og</strong> mange nye sjangere. <strong>Rock</strong>en har siden<br />
<strong>ut</strong>viklet <strong>seg</strong> i mange ulike <strong>og</strong> høyst<br />
varierende retninger, <strong>og</strong> blitt populært<br />
over hele verden. De mest betydningsfulle<br />
videre<strong>ut</strong>viklingene <strong>av</strong> rocken er<br />
he<strong>av</strong>y metal, hard rock <strong>og</strong> punk rock<br />
som igjen har skapt nye sjangere. I dag<br />
er rock den bredeste musikksjangeren<br />
vi har (om vi ikke regner rock som en<br />
undersjanger <strong>av</strong> popmusikk) med flest<br />
<strong>ut</strong>givelser, artister, band <strong>og</strong> musikalske<br />
milepæler.<br />
Teknol<strong>og</strong>i<br />
På rekordtid har blant annet mobiltelefon,<br />
dataspill, bærbare datamaskiner,<br />
MSN, Nettby <strong>og</strong> Facebook blitt en viktig<br />
del <strong>av</strong> ungdomskulturen.<br />
Rusmidler<br />
Media <strong>og</strong> forskere har tatt til orde for<br />
at narkotikabruken har slått rot <strong>og</strong>så<br />
blant vanlig, velfungerende ungdom.<br />
Ingen forskning støtter opp om dette.<br />
Dette gjelder <strong>og</strong>så hasj. Men det viser<br />
<strong>seg</strong> at alkoholbruken blant de unge har<br />
økt mye de seneste årene. Samtidig viser<br />
det <strong>seg</strong> at bruken <strong>av</strong> rusmidler er langt<br />
mindre i miljøer med mye ungdommer<br />
med innvandrerbakgrunn.<br />
Klær <strong>og</strong> klesmåte<br />
Det snakkes stadig om ungdom <strong>og</strong> klær.<br />
Dyre merkeklær, jenter som med bare<br />
mager <strong>og</strong> g<strong>ut</strong>ter som «sægger» er noen<br />
gjengangere. For mange unge er klær en<br />
måte å markere sin tilhørighet.<br />
Diskotek<br />
Et diskotek er et møtested med innspilt<br />
musikk som blir <strong>av</strong>spilt <strong>av</strong> en DJ<br />
istedenfor et live band. Ordet stammer<br />
opprinnelig fra fransk discothèque (en<br />
type nattklubb). I dag er ordet diskotek<br />
som oftest synonymt med nattklubb eller<br />
ungdomsdiskotek. Begrepet «disco»<br />
ble først tatt i bruk i USA på sekstitallet<br />
som en forkortelse for discothèque, et<br />
sted hvor man spiller «discomusikk».<br />
Møtesteder<br />
Når de unge kommer i tenårene er det<br />
mange som sl<strong>ut</strong>ter med både voksenstyret<br />
aktiviteter som korps <strong>og</strong> idrett<br />
til fordel for mer uformelt samvær med<br />
venner. Mange i denne alderen oppsøker<br />
da ofte ungdomshus, fritidsklubber,<br />
medieverksteder, ungdomskafeer <strong>og</strong><br />
aktivitetssenter.<br />
Lyst til å ta opp ungdomskultur som<br />
tema blant ungdomsarbeiderne i deres<br />
distrikt? Da kan dere bestille kurs<br />
gjennom <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>. Les mer<br />
om kurset «<strong>Ungdom</strong>skulturer» på våre<br />
nettsider www.ung<strong>og</strong>fri.no.<br />
Kilde: Wikipedia <strong>og</strong> diverse nettsider<br />
19
Game over<br />
En ny tv-høst er over oss. En høst som har<br />
for lengst har blitt omtalt som «tidenes<br />
blodigste». Et ukjent antall nye TV-kanaler<br />
skal nemlig kjempe om din <strong>og</strong> min oppmerksomhet.<br />
Du har hørt det før, men nå<br />
blir det enda verre. Den nye kvinnekanalen<br />
FEM, breddekanalen Viasat 4 <strong>og</strong> barne- <strong>og</strong><br />
ungdomskanalen NRK3 er alle tre klare til<br />
å slå kloa i deg. Og dette er bare starten.<br />
Med det nye digitale bakkenettet vil det i<br />
tiden fremover komme stadig flere kanaler.<br />
Fantastisk! For vi er jo så opptatt <strong>av</strong> å se på<br />
den firkantede boksen. Særlig de unge.<br />
Eller kanskje ikke? I 2000 så aldersgruppen<br />
8 til 15 år i snitt 2 timer <strong>og</strong> 24 min<strong>ut</strong>ter<br />
på TV daglig. I fjor var tallet nede<br />
i 1 time <strong>og</strong> 39 min<strong>ut</strong>ter. For årets første<br />
halvår har TV-tittingen falt med ytterligere<br />
10 prosent. Men nå skal trenden snus håper<br />
aktørene bak de nye TV-kanalene. Ved<br />
hjelp <strong>av</strong> reklameinntektene <strong>og</strong> betalingstjenester<br />
håper de å tjene <strong>seg</strong> søkkrike. Mon<br />
tro hvor mange <strong>av</strong> de nye aktørene som får<br />
gulldrømmen knust. På rekordtid. De nye<br />
kanalenes kamp kan fort bli et bikkjeslagsmål<br />
<strong>ut</strong>en tilskuere. For selv om det blir stadig<br />
billigere å lage TV, er det grenser for<br />
hvor få seere (<strong>og</strong> ditto få annonsekroner)<br />
man kan overleve på.<br />
Men man skal aldri si aldri. Da farge-<br />
TV’en kom på 70-tallet, snakket man om<br />
hvordan nyvinningen ville føre til moralsk<br />
fordervelse. Og da den reklamefinansierte<br />
kanalen TV2 kom, var det nok <strong>av</strong> folk<br />
som så for <strong>seg</strong> texastilstander i Norge med<br />
nasjonalstoltheten NRK som den tapende<br />
part. Og vi ler fortsatt overbærende <strong>av</strong> de<br />
som mente at internett var en døgnflue <strong>ut</strong>en<br />
livets rett. Så feil man kan ta. I dag har vi<br />
både én, to <strong>og</strong> tre farger-TV’er i huset <strong>ut</strong>en<br />
at det ser <strong>ut</strong> til at folk tar skade <strong>av</strong> det. TV2<br />
har blitt et fullgodt alternativ til NRK som<br />
fortsatt er en kvalitetskanal. Og internett<br />
er i vinden som aldri før. Det er med andre<br />
ord mange som har tråkket i salaten når<br />
de har synset <strong>og</strong> ment noe om fremtidens<br />
mediehverdag.<br />
Som selv<strong>ut</strong>nevnt kommunikasjonsekspert<br />
tar jeg likevel sjansen: Medieselskapene<br />
voldsomme satsing på enda flere TV-selskaper<br />
er noen solide bomskudd. Tv’ens tid<br />
er neppe forbi, men det er heller ikke rom<br />
for store ekspanderinger. For fremtiden er<br />
ikke Arne (55), Gro (70) eller Mona (35).<br />
Fremtiden er Morten (5), Erlend (14) <strong>og</strong><br />
Trine (18). I dag er bor det over 1 million<br />
mennesker under 18 år. De ser fortsatt på<br />
TV, men i stadig mindre grad.<br />
En undersøkelse fra i fjor gjort blant ungdom<br />
viser at nærmere halvparten <strong>av</strong> de<br />
spurte har bærbar pc, mens over 90 prosent<br />
har stasjonær pc. Mobiltelefon, webkamera,<br />
dvd-spiller <strong>og</strong> mp3-spiller er <strong>og</strong>så standard<strong>ut</strong>styr.<br />
Tilnærmet alle (98,7 prosent)<br />
har tilgang til nettet hjemmefra. Et nett de<br />
bruker til blant annet underholdning <strong>og</strong><br />
handling på nett, spill, MSN, Facebook,<br />
Nettby, chat <strong>og</strong> nedlasting <strong>av</strong> musikk <strong>og</strong><br />
tv-pr<strong>og</strong>rammer, for<strong>ut</strong>en den klassiske nettsurfingen.<br />
I tillegg vet vi at spillkonsoller<br />
som Xbox, bærbare dvd-spillere <strong>og</strong> internettløsninger<br />
på mobiltelefonen er i ferd<br />
med å bli selvfølgeligheter.<br />
Det skal bli spennende å se hvordan de nye<br />
(men <strong>og</strong>så de nåværende) mediekanalene<br />
etter hvert vil tilpasse <strong>seg</strong> fremtiden. VG<br />
har for lengst begynt å tenke nytt <strong>og</strong> har nå<br />
blant annet oppdaterte nettsider, nett-tv, diskusjonsforum,<br />
mobilløsninger <strong>og</strong> Nettby, i<br />
tillegg til papir<strong>av</strong>isen med tilhørende bilag.<br />
Belønningen er nesten to millioner daglige<br />
brukere, inkludert tusenvis <strong>av</strong> unge mennesker.<br />
Flere medieaktører bør tenke i samme baner.<br />
I stedet for å hige etter å bli kanal nummer<br />
femten i rekken i det digitale tv-nettet.<br />
Det blir nemlig ikke seere <strong>av</strong> slikt. I alle fall<br />
ikke <strong>av</strong> den unge sorten.<br />
Ole Martin Evensmo<br />
En undersøkelse fra OMD viser at unge mellom<br />
15 <strong>og</strong> 29 år synes pr<strong>og</strong>ramtilbudet har blitt mindre<br />
interessant enn for ett år siden, <strong>og</strong> 34 prosent<br />
i samme målgruppe mener at tv som medium<br />
ikke er like viktig som før.<br />
20
SmåNytt<br />
Lite å feire på klubben?<br />
<strong>Fritid</strong>sklubber <strong>og</strong> ungdomshus skal ikke bare være en<br />
møteplass for ungdom, men <strong>og</strong>så være et sted der ungdom<br />
skal tilegne <strong>seg</strong> ny kunnskap om stort <strong>og</strong> smått. FN har<br />
definert en rekke merkedager for å rette spesiell oppmerksomhet<br />
mot forskjellige temaer <strong>og</strong> problemområder i<br />
verden. Vi har funnet frem noen <strong>av</strong> de viktigste dagene.<br />
Februar<br />
<strong>•</strong> 21. Internasjonal morsmålsdag (UNESCO)<br />
Mars<br />
<strong>•</strong> 08. Internasjonal kvinnedag<br />
<strong>•</strong> 21. Internasjonal dag for <strong>av</strong>skaffelse <strong>av</strong><br />
rasediskriminering<br />
<strong>•</strong> 21. Verdens poesidag (UNESCO)<br />
April<br />
<strong>•</strong> 07. Verdens helsedag<br />
<strong>•</strong> 23. Verdens bokdag<br />
Mai<br />
<strong>•</strong> 15. Internasjonal familiedag<br />
<strong>•</strong> 21. Verdensdagen for kulturelt mangfold (UNESCO)<br />
<strong>•</strong> 31. Verdens tobaksfrie dag<br />
Juni<br />
<strong>•</strong> 04. Internasjonal dag for barn som er blitt <strong>ut</strong>satt for<br />
aggresjon<br />
<strong>•</strong> 05. Verdensmiljødagen (UNEP)<br />
<strong>•</strong> 12. Verdens dag mot barnearbeid<br />
<strong>•</strong> 20. Verdens dag for flyktninger<br />
<strong>•</strong> 26. Internasjonal dag mot misbruk <strong>av</strong> <strong>og</strong> handel<br />
med narkotika<br />
August<br />
<strong>•</strong> 12. Internasjonal ungdomsdag<br />
Oktober<br />
<strong>•</strong> 01. Internasjonal dag for eldre<br />
<strong>•</strong> 01. Internasjonal barnedag (Første mandag i oktober)<br />
<strong>•</strong> 10. Verdensdagen for mental helse<br />
<strong>•</strong> 17. Internasjonal dag for <strong>av</strong>skaffelse <strong>av</strong> fattigdom<br />
<strong>•</strong> 24. FN-dagen<br />
November<br />
<strong>•</strong> 16. Internasjonal toleransedag (UNESCO)<br />
<strong>•</strong> 21. Verdens fjernsynsdag<br />
Desember<br />
<strong>•</strong> 01. Internasjonal AIDS-dag<br />
<strong>•</strong> 03. Internasjonal dag for funksjonshemmede<br />
Kilde: FN.<br />
Shoot Nations<br />
Shoot Nations er et samarbeid mellom Plan UK <strong>og</strong> Shoot Experience<br />
der målet er å få unge mennesker til å <strong>ut</strong>trykke <strong>seg</strong><br />
gjennom fot<strong>og</strong>rafering <strong>og</strong> tegning. Shoot Nations er et nytt<br />
prosjekt som ble lansert i 2006 <strong>og</strong> som finner sted i forbindelse<br />
med FNs internasjonale <strong>Ungdom</strong>sdag som arrangeres<br />
hvert år 12.august.<br />
Maher Elnaggar (16) fra Egypt sier dette om sitt eget bilde (et bilde<br />
som for øvrig ble kåret til det beste bildet i konkurransen): - This<br />
phot<strong>og</strong>raph reveals our determination and our will to break free<br />
through the circle of life and its problems.<br />
Barbara Anastacio (22) fra Portugal vant kategorien « Overall Best<br />
photo runner up». Hun sa selv dette om sitt eget bilde: - Above all<br />
it bothers me that fear, the biggest terrorist of all, can stop us from<br />
loving and living witho<strong>ut</strong> the ability to be free.<br />
Ny fritidsklubb i Oppdal<br />
I et flunkende nytt, stort <strong>og</strong> moderne kulturhus har ungdommen<br />
i Oppdal igjen fått et fritidstilbud. Tromp Sæterhaug fra<br />
sekretariatet i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> var invitert til Oppdal for å<br />
hjelpe til med oppstarten.<br />
Der møtte ungdommer opp <strong>og</strong> bokst<strong>av</strong>elig talt rev i stykker<br />
de gamle vedtektene <strong>og</strong> papirene for ungdomshuset som<br />
ble nedlagt for flere år siden. Årsaken til den noe br<strong>ut</strong>ale<br />
handlingen, var en symbolsk markering <strong>av</strong> at en ny generasjon<br />
ungdom har fått et helt nytt hus som skal fylles med<br />
aktiviteter de selv har bestemt. Både ansatte, journalister <strong>og</strong><br />
ungdommene selv fikk innføringer i hvordan man kan drive<br />
godt <strong>og</strong> demokratisk arbeid <strong>av</strong>, med <strong>og</strong> for ungdommer.<br />
–<strong>Ungdom</strong>sklubben har alle muligheter til å lykkes med å bli<br />
et viktig sentrum for ungdommene i Oppdal, sier en førnøyd<br />
organisasjonskonsulent etter å blitt sjarmert <strong>av</strong> alle mulighetene,<br />
imponert over innsatsviljen <strong>og</strong> Oppdal Kommunes<br />
nysatsing på ungdomsarbeid.<br />
Lei <strong>av</strong> snikk snakk?<br />
Tidligere i år gikk en rekke organisasjoner sammen for å lage<br />
en ny nett<strong>av</strong>is for ungdom, mediemakt.no. Noen måneder<br />
senere rapporterer redaksjonen om stor interesse.<br />
- Vi har merket stor interesse for nettsiden etter lanseringen.<br />
Flere aktører som jobber med ungdom har anbefalt oss<br />
på nettstedene sine, <strong>og</strong> det er flere <strong>og</strong> flere nettsteder som<br />
henviser til artikler vi har laget, sier redaktør Linn Kongsli<br />
Lundervold.<br />
Nå i startfasen er det hovedsakelig ungdomsorganisasjoner<br />
som har levert inn stoff. Etter hvert håper Lundervold at<br />
<strong>og</strong>så flere uorganiserte ungdommer vil bidra.<br />
- Flere uorganiserte ungdommer har tatt kontakt fordi de<br />
ønsker å bidra med stoff. Dette er jo veldig morsomt, <strong>og</strong> akkurat<br />
det vi ønsker å oppnå. Forhåpentligvis vil stadig flere<br />
komme til etter hvert som nettsiden blir mer <strong>og</strong> mer kjent.<br />
21
Anne <strong>ut</strong>, Anne inn<br />
Anne Bergvatn har sl<strong>ut</strong>tet som kontorsekretær i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
for å ta fatt på nye <strong>ut</strong>fordringer. Hun erstattes <strong>av</strong> Anne Bitsch.<br />
Anne Bergvatn har hatt deltidsstilling i<br />
organisasjonen siden 2003. I disse årene<br />
har hun hatt ansvar for sentralbordet,<br />
arkiv, post, lager, <strong>ut</strong>sendelser <strong>og</strong> andre<br />
kontoroppg<strong>av</strong>er, <strong>og</strong> har vært en sentral<br />
brikke i organisasjonen.<br />
- Det har vært en veldig lærerik <strong>og</strong> hyggelig<br />
tid, <strong>og</strong> det har vært fint å bli kjent med<br />
både ansatte i fritidsklubber, sentralstyret<br />
<strong>og</strong> andre som er engasjert i klubb-Norge,<br />
sier Anne Bergvatn som nå skal begynne å<br />
jobbe for reklamebyrået Siste Skrik.<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> takker Anne Bergvatn<br />
for super innsats <strong>og</strong> ønsker henne lykke til<br />
videre! Samtidig benytter vi anledningen<br />
til å ønske Anne Bitsch velkommen inn i<br />
sekretariatet. Hun kommer fra stillingen<br />
som redaksjonssekretær i magasinet Fett.<br />
I tillegg til å jobbe i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> vil<br />
hun i tiden fremover fullføre sine studier<br />
i samfunnsge<strong>og</strong>rafi med kjønnsforskning<br />
som fordypning.<br />
Skal øke kompetansen<br />
i fritidssektoren<br />
Lena Müller er ansatt som kompetansekonsulent<br />
i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>. Sentrale arbeidsoppg<strong>av</strong>er<br />
blir videre<strong>ut</strong>vikling <strong>av</strong> organisasjonens<br />
kurstilbud <strong>og</strong> ledelse <strong>av</strong> et stort forskningsprosjekt.<br />
Lena Müller kommer fra Karrierehuset der hun har holdt<br />
kurs for NAV. Nå skal hun hjelpe <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
til å bli enda bedre på kurs. I tillegg vil hun bli sentral i<br />
forskningsprosjektet «Kvalifisering som forebyggende<br />
metode i fritidsklubb» som gjennomføres på oppdrag fra<br />
Sosial- <strong>og</strong> helsedirektoratet.<br />
- Jeg ser frem til å jobbe med kompetanseheving i fritidsklubbsektoren,<br />
<strong>og</strong> håper mine erfaringer fra arbeid med<br />
barn <strong>og</strong> unge kan komme til nytte, sier Lena som <strong>og</strong>så har<br />
rikelig med kompetanse innen prosjektledelse <strong>og</strong> kurs<strong>ut</strong>vikling.<br />
Samtidig beklager vi å måtte meddele at vår rådgiver Bjørn<br />
Lindstad, som har jobbet i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> siden 2000,<br />
sl<strong>ut</strong>ter. Etter en fantastisk innsats i syv år hos oss, har han<br />
takket ja til å bli daglig leder i Landsforeningen for Utekontakter.<br />
Vi ønsker Bjørn lykke til videre!<br />
Anne Bergvatn (t.v.) sl<strong>ut</strong>ter i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>.<br />
Anne Bitsch overtar.<br />
Lena Müller.<br />
Bjørn Lindstad.<br />
10 gode grunner<br />
til at fritidsklubber <strong>og</strong><br />
ungdomshus bør være<br />
medlem i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>:<br />
1.Frifondmidler<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> fordeler årlig frifondmidler<br />
til sine medlemsklubber.<br />
2.Effekter<br />
Medlemmer i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> får blant<br />
annet kjøpt billige t-skjorter som passer<br />
ypperlig som premier i turneringer, konkurranser<br />
<strong>og</strong> politiske markeringer.<br />
3.ung&fri<br />
Fire ganger i året gir vi <strong>ut</strong> bladet ung&fri.<br />
Her finner man informasjon om alt som<br />
angår fritidsklubber <strong>og</strong> ungdomshus.<br />
4.Kurs for ungdom<br />
Organisasjonen tilbyr diverse kurs for<br />
ungdom som blant annet klubbstyrekurs<br />
<strong>og</strong> lederopplæring.<br />
5.Informasjon <strong>og</strong> nyheter<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> sender jevnlig <strong>ut</strong> informasjon<br />
<strong>og</strong> nyheter, både om foreningen<br />
<strong>og</strong> om annet som interesserer brukere <strong>og</strong><br />
ansatte i klubbene.<br />
6.Støttespillere<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> er brukernes <strong>og</strong> de<br />
ansattes støttespillere <strong>og</strong> talerør overfor<br />
kommunene <strong>og</strong> politikere.<br />
7.Kretser<br />
Kretsene skal være bindeleddet mellom<br />
tiltakene <strong>og</strong> sentrale organer. Kretsens<br />
oppg<strong>av</strong>e er i ivareta medlemmenes interesser<br />
samt å organisere aktivitet lokalt.<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> sentralt skal yte kretsene<br />
service gjennom jevnlig kontakt,<br />
deltakelse på kretssamlinger <strong>og</strong> oppdatert<br />
informasjon.<br />
8.Kurs for voksne<br />
Foreningen holder ulike kurs for voksne.<br />
Kursene er spesielt tilpasset ansatte i fritidsklubber<br />
<strong>og</strong> ungdomshus. I tillegg til<br />
ferdige kurs, skreddersyr vi <strong>og</strong>så kurs <strong>og</strong><br />
foredrag etter behov.<br />
9.Medlemspriser<br />
Medlemmer i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> nyter<br />
godt <strong>av</strong> l<strong>av</strong>ere priser på hefter, bøker <strong>og</strong><br />
annet materiell som omhandler temaer<br />
som ungdoms- <strong>og</strong> fritidsklubbarbeid.<br />
10.Fellesskap<br />
Som medlem i <strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong> står man<br />
ikke alene, men blir del <strong>av</strong> et fellesskap<br />
som jobber for å styrke ansatte <strong>og</strong> ungdommer<br />
i fritidsklubber <strong>og</strong> ungdomshus.<br />
Vi har nærmere 600 medlemsklubber på<br />
landsbasis, i alle landets fylker.<br />
22
WEBSHOP<br />
Bestille?<br />
www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong>, Grønland 10, 0188 Oslo<br />
Tel 22 05 77 00. Faks 22 05 77 01<br />
e-post: post@ung<strong>og</strong>fri.no<br />
NYHET!<br />
www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
Nye medlemskort i plast<br />
Velg mellom følgende farger:<br />
rød, grønn, oransje <strong>og</strong> turkis.<br />
kr. 100,00 for 20 medlemskort.<br />
Fakta om klubb<br />
Tilstandsrapport om<br />
fritidsklubbene i Norge.<br />
Medlemspris: kr. 50,00<br />
kr. 100,00<br />
Kommunal<br />
veileder<br />
En faglig veileder til<br />
bruk i kommunene.<br />
Medlemspris: kr. 25,00<br />
kr. 50,00<br />
Ung-til-Ung<br />
For voksne som vil veilede<br />
ungdom som ønsker å drive<br />
rusforebyggende aktiviteter<br />
blant jevnaldrende.<br />
Medlemspris: kr. 198,00<br />
kr. 249,00<br />
T-Skjorte<br />
T-skjorte med teksten<br />
«Gi meg lov!». Finnes<br />
i ulike farger <strong>og</strong> størrelser.<br />
Passer perfekt til lokale<br />
markeringer <strong>av</strong> ungdomslovkampanjen.<br />
<strong>Fritid</strong>sklubben<br />
mellom fortid <strong>og</strong><br />
framtid - som alltid<br />
Publikasjon i anledning fritidsklubbenes<br />
50-års jubileum.<br />
kr. 50,00<br />
kr. 100,00<br />
for 3 stk.<br />
<strong>Ungdom</strong>sarbeideren<br />
Bok om kultur <strong>og</strong> metode i<br />
fritidsklubben.<br />
kr. 258,00<br />
LØFT<br />
Rapport fra et forprosjekt<br />
om fritidsklubber <strong>og</strong><br />
rusforebygging.<br />
kr. 130,00<br />
23
B-BLAD<br />
Returadresse:<br />
<strong>Ungdom</strong> & <strong>Fritid</strong><br />
Grønland 10<br />
0188 Oslo<br />
Hold deg oppdatert!<br />
Besøk www.ung<strong>og</strong>fri.no<br />
<strong>•</strong> Diskusjonsforum <strong>•</strong> Webshop<br />
<strong>•</strong> Saker fra media <strong>•</strong> Elektroniske nyhetsbrev<br />
<strong>•</strong> Ledige stillinger <strong>•</strong> Nyheter<br />
<strong>•</strong> Frifond <strong>•</strong> Tips<br />
24