Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
5 Legge forholdene til rette for læring av <strong>matematikk</strong><br />
5.1 Hvorfor er elevene som starter på Byggfag så svake i<br />
<strong>matematikk</strong>?<br />
Det ligger ikke i dette spørsmålet at byggfagelevene er svakere i <strong>matematikk</strong> enn andre<br />
elever. Det har jeg ingen grunn til å tro. Men det er denne gruppen elever jeg har erfaring<br />
med og derfor kan si noe om. Jeg vil argumentere for at de største hindringene for elevenes<br />
<strong>matematikk</strong>læring er av emosjonell karakter. For å være i stand til å hjelpe elevene over<br />
disse emosjonelle hindringene må en som pedagog ha en oppfatning om hvordan de oppstår.<br />
Til forklaringen vil jeg ta i bruk begrepene den skjulte læreplan og skjult læring. Med en viss<br />
tilfredsstillelse vil jeg vise at læringsdefinisjonen vi bruker er til hjelp for å forstå fenomenet<br />
og til hjelp for tiltak for overvinnelse av problemene.<br />
5.1.1 Hvor svake er de?<br />
Umiddelbart ved oppstart av skoleåret har vi pleid å gjennomføre en <strong>matematikk</strong>test for alle<br />
elevene. Hensikten med den har vært å få en oversikt over elevene for å få spredd<br />
<strong>matematikk</strong>ferdighetene jevnt fordelt på lagene som skulle fungere størstedelen av tida før<br />
jul. Først og fremst har vi ansett det som viktig at minst en på laget hadde ferdigheter i<br />
<strong>matematikk</strong> som lå godt over det gjennomsnittlige nivået hos elevene. Fram til og med høsten<br />
2003 gjennomførte vi en kartleggingsprøve i <strong>matematikk</strong> som ble brukt ved alle avdelingene<br />
til Hellerud vgs (Vedlegg 3). Maksimalt antall oppnåelige poeng var 80. I august 2003 var<br />
det gjennomsnittlige resultat 15 poeng på GK Byggfag. ”Rekorden” var 22 poeng som ble<br />
oppnådd året før.<br />
I november 2002 deltok jeg på et seminar for <strong>matematikk</strong>lærere som underviser på<br />
yrkesfaglige studieretninger. Et av punktene på seminaret omhandlet diagnostiske prøver i<br />
<strong>matematikk</strong>. Det var vanlig å ha en slik en slik ved starten av skoleåret. Problemstillingen på<br />
seminaret gikk på nytten av slike prøver. De skulle blant annet brukes til, så tidlig som mulig,<br />
å fange opp elever med store <strong>matematikk</strong>vansker. En slik diagnostisk prøve ble brukt som<br />
eksempel på seminaret. Den var i stor grad identisk med den kartleggingsprøven som jeg selv<br />
brukte. Her var imidlertid maksimalt antall poeng 65. Det var stor enighet om at hvis en elev<br />
hadde mindre enn 15 poeng på denne prøven, var sjansene for å oppnå bestått minimale. Til<br />
dette sa jeg at dette nok var riktig dersom elevene fikk oppleve samme type undervisning som<br />
de hadde hatt tidligere.<br />
Jeg hadde erfart allerede <strong>fra</strong> ca årtusenskiftet at den type diagnostiske prøver som vi her<br />
snakker om var verdiløse med tanke på å finne de som ville få problemer med å bestå<br />
<strong>matematikk</strong>en. Det hadde vist seg at ved vår måte å drive <strong>matematikk</strong>en på hadde mange<br />
tilsynelatende problemer løst seg selv. Det var først et stykke <strong>ut</strong> i skoleåret det var mulig å få<br />
en oppfattelse om hvilke elever som i virkeligheten trengte ekstra oppmerksomhet.<br />
Prøven ble altså ikke brukt for å finne <strong>fra</strong>m til de svakeste elevene i <strong>matematikk</strong>, men for ved<br />
dannelsen av lagene som skulle fungere til jul, å kunne spre <strong>matematikk</strong>ferdighetene siden<br />
mye av <strong>matematikk</strong>en var lagt til de praktiske øvelsene og de blei <strong>ut</strong>ført i lagene. ”Men<br />
hvorfor bruker du da denne prøven. Hadde det ikke vært bedre å lage noe eget, tilpasset til<br />
våre formål?” var et spørsmål jeg fikk <strong>fra</strong> kollegene. Jeg sa at fordelen med denne prøven var<br />
Bjørn Fosdahl: <strong>Hvordan</strong> <strong><strong>ut</strong>vikle</strong> <strong>undervisningen</strong> i <strong>matematikk</strong> <strong>ut</strong> <strong>fra</strong> yrkespedagogiske prinsipper 47