Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Hvordan utvikle undervisningen i matematikk ut fra ... - FIFF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ekstra lærerstillingen har vi større muligheter til fleksibel bruk av lærerkreftene. Vi må ha<br />
minst en, helst to, lærere tilstede i verkstedhallen til en hver tid. Det begrenser mulighetene<br />
for lærerne til å ta med seg små/store grupper, enkeltelever inn på klasserom eller grupperom<br />
eller besøk og oppfølging av <strong>ut</strong>plasserte elever osv. En lærer <strong>fra</strong> eller til kan noen ganger<br />
spille en stor rolle for mulighetene til fleksibel aktivitet på Hasle. Den ekstra læreren blir<br />
altså ikke satt til å fotfølge de særskilt inntatte elevene, men brukt til å øke mulighetene til<br />
tilrettelagt undervisning for alle elevene. Hvert år har vi opplevd å få elever som er mer<br />
”særskilt” enn de særskilt inntatte. Og hvert år ser vi at særskilt inntatte elever kan være blant<br />
dem som klarer seg best.<br />
Vårt syn er at alle menneskene på Hasle tilhører normal<strong>ut</strong>gaven av mennesket. Vi er alle<br />
forskjellige. Vi er alle gode på noe og dårlige på annet. I et normalt samkvem mennesker i<br />
mellom vil det som en er god på bli <strong>ut</strong>nyttet og det en er dårlig på vil bli oversett. For meg ser<br />
det <strong>ut</strong> som om vanlig skole forsøker å presse elevene inn i samme form. Når det går dårlig er<br />
det fordi det er noe i veien med eleven. Eleven får en eller annen diagnose. På Hasle forsøker<br />
vi ikke å presse elevene inn i en bestemt form, men hjelper hver enkelt elev (i den grad<br />
eleven trenger den hjelpen) med å finne <strong>ut</strong> hva som er best for en selv.<br />
Det er visse juridiske forhold rundt de særskilt inntatte elevene. <strong>Hvordan</strong> dette blir sikret på<br />
en forsvarlig måte er ikke tema her. Her gjaldt det å få <strong>fra</strong>m den holdningen vi møter disse<br />
elevene med.<br />
Vi fant støtte for vårt syn hos Dale og Wærness. De viser til forskning som forteller at en<br />
oppnår best resultater for denne typen elever hvis de inkluderes sammen med de ordinære<br />
elevene. Vi lærte at vi står for organisasjonsperspektivet i vår tilnærming til<br />
spesialundervisning (Dale, Wærness, 2006).<br />
4.2.3 Konsekvenspedagogikk<br />
Vi har aldri vedtatt at vi har konsekvenspedagogikk som pedagogisk plattform. Grunnen til<br />
det er at vi redde for å binde oss til helhetlige tankesystemer vi ikke har tenkt igjennom de<br />
ytterste konsekvenser (!) av. Vi har stort sett vært pragmatiske og hentet litt her og litt der.<br />
Men det er ingen tvil om at vi er inspirert av retningen.<br />
Med konsekvenspedagogikk mener vi at enhver handling fører til konsekvenser, for en selv<br />
og/eller andre. Pedagogens oppgave er å tydeliggjøre det. Det er mulig å sette opp en mengde<br />
regler for elevene og så gjøre klart for dem hva som er konsekvensene hvis reglene blir br<strong>ut</strong>t.<br />
Dette er ikke i tråd med vår tolkning av konsekvenspedagogikk. Det er heller tvert om.<br />
Elevene blir møtt med ”Her på Hasle er det ingen regler <strong>ut</strong>enom dem vi er pålagt av<br />
lovverket”. Det er først og fremst arbeidsmiljøloven vi da tenker på. Den fører til pålagt bruk<br />
av verne<strong>ut</strong>styr, som vernesko og annet <strong>ut</strong>styr når det er nødvendig. (Hjelm, hørselvern,<br />
veernebriller osv). ”Men dere kan handle dere til regler”.<br />
Vi har aldri hatt noen regel mot bruk av mobiltelefon på Hasle. Det har ikke vært nødvendig.<br />
Det har aldri vært plakater med forbud mot spytting på Hasle. (Det kunne kanskje vært<br />
interessant å sette opp noen slike plakater for å se hva som da skjer!) Regler innføres bare når<br />
det har vist seg nødvendig. Vi har stor tro på at våre elever skal behandles som voksne. (Selv<br />
om de ofte viser at de ikke er det!)<br />
Ellers ser en vel at konsekvenspedagogikken ligger bak måten læreren snakker med elevene i<br />
disse eksemplene:<br />
Bjørn Fosdahl: <strong>Hvordan</strong> <strong><strong>ut</strong>vikle</strong> <strong>undervisningen</strong> i <strong>matematikk</strong> <strong>ut</strong> <strong>fra</strong> yrkespedagogiske prinsipper 41