UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — II. Det ungarske folk: herkomst, språk og historie til 997 e.Kr.<br />
ungarske vitenskapsakademiet. Ikke desto mindre høres det fortsatt tvilende røster som hevder at problemet<br />
er nok mer sammensatt og komplisert enn fenno-ugristenes løsning tyder på, hvor tilforlatelig den enn virker.<br />
Det er ikke mulig her og nå å drøfte denne diskusjonen mer inngående; vi må nøye oss med å nevne de<br />
fremste tvilere som i første rekke er å finne blant etnomusikologene og antropologene. Den store ungarske<br />
folkemusikk-granskeren, Béla Bartók, oppholdt seg høsten 1936 i Tyrkia som den tyrkiske regjeringens gjest.<br />
En del av tiden tilbragte han blant yürük-stammens nomadiserende medlemmer i Syd-Tyrkia for å samle<br />
folkeviser der. Av de 90 melodier som han til slutt tok med seg hjem til Ungarn, analyserte han 87 og fant at<br />
37 av dem (43 prosent) hadde helt konkrete, bestemte analoger i det ungarske folkevisematerialet.<br />
Det ble påvist lignende korrespondanser også med folkeviser fra andre tyrkiske folkeslag (Volgatyrkerne,<br />
kasakherne, uigurerne o.a.), mens det derimot aldri er blitt funnet noen overensstemmelser mellom ungarske<br />
og finske (finsk-ugriske) folkeviser, bortsett fra tsjeremissene (mari-folket), hvis kultur derimot er sterkt<br />
influert av tyrkisk. Siden musikken hører til et folks mest genuine uttrykksformer, trakk Bartók den konklusjon<br />
at tyrkerne og ungarerne, i motsetning til påstandene fra fenno-ugristenes side, skal ha hatt “en felles<br />
herkomst fra Vest-Sentral-Asia”. 2 – Også Zoltán Kodály kom til en lignende slutning: “Ungarerne i dag er den<br />
fjerneste gren av det tusenårige tre til den store asiatiske musikk-kultur som har slått sin rot i sjelen til ulike<br />
folk som er bosatt fra Kina gjennom Sentral-Asia til Svartehavet”. 3<br />
Også antropologien har store problemer med å akseptere ungarernes antatte finsk-ugriske herkomst.<br />
Antropologene finner nemlig til dels meget stor divergens mellom teori og virkelighet når de sammenligner<br />
finsk-ugriske gravfunn fra Sibir og Finland med gravfunn fra Ungarn og gravfunn etter ungarere i Syd-<br />
Russland. Ifølge funnene skal den finsk-ugriske rase ha hatt en betydelig ringere andel blant landnåmetidens<br />
ungarere enn “tyrkerne”. Granskning av hodeskall fra landnåmetidens graver i Ungarn viser nemlig en andel<br />
på 43 prosent for den tyrkiske og sarmatiske type, mot bare 16,7 prosent for den finsk-ugriske, baltiske type.<br />
Dagens målinger blant befolkningen i det store ungarske sletteland gir 41 prosent for den tyrkisk-sarmatiske<br />
type og bare 4 prosent for den finsk-ugriske, baltiske type, mens 37 prosent viser sterk blanding. Også den<br />
estniske antropologen Karin Mark er kommet etter mange års forskning til det resultat at antropologien aldri<br />
ville søkt ungarernes herkomst blant ob-ugrierne (ostjakene og vogulene), fordi de rasemessige forskjeller<br />
mellom dem ikke tillater felles bakgrunn. Mens ungarerne er europide, er ob-ugrierne mongolide, de hører<br />
altså til to ulike raser.<br />
Den ungarske antropolog Tibor Tóth mener omtrent det samme: “Landnåmetidens ungarere viser<br />
antropologisk likhet med folkene fra det forhenværende skytisk-sarmatiske rike (...)” 4 – Likeledes hevder<br />
antropologen ved det arkeologiske institutt av Det ungarske vitenskapsakademiet, István Kiszely, at<br />
“anatomien og fysiologien av landnåmetidens og dagens ungerere ikke kan forklares ut fra en finsk-ugrisk<br />
herkomst.” Han påpeker dessuten at de såkalte “marker-gen”-undersøkelsene som ble foretatt av japaneren<br />
Hideo Matsumoto i 1985, viste at de uraliske folkenes (ungarernes) forfedre må ha kommet fra Indre-Asia, i<br />
motsetning til de finske folkene. Sporene fører, også etter Kiszelys mening, til Øst-Turkestan, våre dagers<br />
kinesiske provins Sinkiang, det tidligere Dsungaria, som ligger mellom Altajfjellene og Tienshanfjellene,<br />
Mongolia og Balkhasj. Vel 80 prosent av provinsens innbyggere, ca 7 millioner mennesker, er uigurere som<br />
er et tyrkisk folkeslag. Frem til 840 e.Kr. hadde de vært den dominerende folkegruppe i området. Selvom de<br />
da ble slått av frendefolket kirgiserne, besto resten av deres rike frem til den mongol-tatariske invasjonen på<br />
1200-tallet.<br />
Den berømte Silkeveien førte igjennom deres byer langs Taklamakanørkenens nordlige randområder.<br />
Disse byer var i middelalderen kjent for sin skjønnhet, rikdom, høy kultur og toleranse. Uigurerne er, til<br />
forskjell fra mongolerne og kineserne, hvite, europide. Interessant nok ble ungarske tyrkologer tidlig<br />
oppmerksomme på dette lille folket (og deres nære frender i den kinesiske Gansu-provinsen, jugurene som<br />
også kalles for “gule uigurere”). Deres samlede landområder er jo stort sett identiske med territoriet til<br />
hunernes første rike. Den verdenskjente ungarske orientalist, Sándor Kőrösi Csorna (1784-1842) forsøkte alt<br />
i 1820-årene å nå frem til provinsen (til ungarernes antatte urhjem), men ble hindret av kriger og utrygge<br />
forhold i regionen og tvunget inntil videre til å oppgi planen. Han tilbrakte deretter en rekke år dels i Tibet,<br />
dels i India og utga der sin tibetanske ordbok og gramatikk, de første i sitt slag i verden, før han i 1842 igjen<br />
bega seg på vei mot uigurernes land, men fikk malaria underveis og døde. – I 1862 ble hans gjerning forsøkt<br />
tatt opp av orientalisten Ármin Vámbéry (1832-1913) som reiste i forkledning som dervisj, men på grunn av<br />
lokale kriger og uro kom han bare til Bukhara.<br />
2 Saygun, A. Adnan: Béla Bartók’s folk music research in Turkey. Budap.1976: XXXIV<br />
3 Kodály, Zoltán: A magyar népzene [‘den ungarske folkemusikk’]. Budap. 1969: 37.<br />
4 Jfr. Magyar Hírlap, 27.juli 1968, samt intervjuer med ham i Magyar Nemzet, l.mai 1961 og 7.november 1968.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 37 -