UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — II. Det ungarske folk: herkomst, språk og historie til 997 e.Kr.<br />
fine redskaper – i motsetning til “alminnelige”, sogar “fattige” graver). At det også fantes et skikt av<br />
håndverkere, viser graver med funn bestående av typiske verktøy; håndverkerne ble dessuten gjerne<br />
begravet i egne grupper.<br />
De finske og ugriske folkestammene må ha skilt lag med hverandre før disse forandringene inntrådte.<br />
Visse ord og uttrykk som i denne forbindelse kan påvises som felles gods i de ugriske språkene, mangler i<br />
de finsk-permiske. Også arkeologiske funn bekrefter at de finske folkene omkring år 2000 f.Kr. begynte å<br />
vandre mot nordvest og nord, mens ugrierne kom i nær kontakt med iranske folkeslag, først kimmerierne, og<br />
fra 600-tallet f.Kr. med skyterne. Det var disse folkeslag som formidlet en økonomi som var basert på en<br />
målrettet produksjon (jordbruk, fehold). De kom sydfra, fra slettene ved Svartehavet og Kaspihavet. Grunnen<br />
til deres flytting/vandring nordover må ha vært at det i denne tid fant sted en betydelig klimaendring: det er<br />
blitt varmere og tørrere enn før, og dette førte i syd til ugunstigere forhold for jordbruk, og en alminnelig<br />
overgang til dyrehold og et nomadiserende levesett. Endringene forplantet seg i neste omgang i nordlig<br />
retning: områder som tidligere hadde vært for kalde for bosetting i større skala, virket nå innbydende, f.eks.<br />
for de finsk-permiske folkeslagene, mens ugriernes territorium ble i utstrakt grad egnet til jordbruk og<br />
oppdyrking. Dette medførte også innvandring av større og mindre grupper av fjerne folkeslag. Antallet og<br />
karakteren av de iranske låneord i ungarsk viser klart hvor viktig kontakten med ulike iranske folkeslag hadde<br />
vært for de ugriske folkene.<br />
Sammen med en særegen begravelsesskikk, nemlig at også mannens hest fulgte med i graven, en skikk<br />
som for århundreder fremover forble en sterk og karakteristisk tradisjon blant ungarerne, bekrefter også<br />
disse ordene ugriernes almene overgang i denne tid til et hestenomadisk levesett.<br />
Basjkiria – Magna Hungaria<br />
Mellom årene 1500-800 f.Kr. gikk det en jevn strøm av forskjellige folkestammer fra Uralfjellets østside<br />
over Ural til traktene som idag kalles Basjkiria. Disse folkegrupper identifiseres i dag med ulike ugriske<br />
folkeslag. Dette er interessant også fordi det er en gammel tradisjon å oppfatte Basjkiria som ungarernes<br />
urhjem. Islamittiske kilder 1 så vel som europeiske geografer og vitenskapsmenn kalte området i hele<br />
middelalderen for Magna Hungaria. Også i Ungarn var denne tradisjon holdt levende: i 1236-37 støttet den<br />
ungarske konge, Béla 4 en ekspedisjon, ledet av dominikanermunken frater Julianus som hadde det formål å<br />
gjenfinne urungarerne som skal ha blitt igjen i deres antatte urhjem ved det midtre løp av Volga. I en større<br />
by vest for Volga, i Magna Bulgaria (Vulgaria eller Volgaria, derav også navnet til elven Volga), d.v.s<br />
Storbulgaria, kom ekspedisjonen uforvarende over en ungarsk kvinne fra Magna Hungaria, som hadde giftet<br />
seg med en bulgarer og derfor flyttet til sin manns bulgarske by. Ved hjelp av hennes anvisninger fant frater<br />
Julianus snart frem til urungarernes land, Magna Hungaria, sannsynligvis et sted øst for Volga, selv om han<br />
ikke direkte beretter om at han skulle ha krysset elven Volga. Han ble mottatt med stor glede. Gjest og<br />
vertskap hadde ingen problemer med å forstå hverandres ungarske språk. I 1237-38 reiste Julianus igjen til<br />
Magna Hungaria for å overtale urmagyarene der til å bosette seg i Ungarn.<br />
1 Jfr. i første rekke den på mange måter oppsiktsvekkende reiseskildringen av spansk-araberen Abu Hamid al-Andalusi<br />
al-Garnati (1080-1170), også kalt al-Granadino, fordi han var født i Granada. I årene 1130-53 foretok han en større reise<br />
i Mellom- og Øst-Europa og i Midt-Østen. Som en del av reisen oppholdt han seg i 3 år i Ungarn. Hans beretning fra<br />
dette opphold gir oss et spennende og førstehånds innblikk i de politiske, økonomisk-sosiale og religiøse-kulturelle<br />
forhold som hersket i landet omkring årene 1150-53. Han kaller landet for Unkurija (Ungarn), men dets folk nevner han<br />
konsekvent som Basgird (‘basjkir’). “Dann bin ich in das Land Unkurija gelangt, wo ein Volk namens Basgird lebt(...) Sie<br />
sind tapfer and zahllos. Ihr Land ist genannt Unkurija und dort gibt es 78 Städte(...) Ich habe unter ihnen drei Jahre<br />
verbracht(...) Dieses Land erstreckt sich vom Rumija al-’uzma (‘det romerske rike’) bis zu den Grenzen von<br />
Konstantinopel. Dort gibt es Gebirge, aus denen man Gold und Silber fordert. Dieses Land gehört zu den Landern, die<br />
am meisten Wohlstand und Überfluss besitzen(...) Der König von Basgird wird Kirali (eg. király ‘konge’) genannt. Sein<br />
Reich ist um ein vielfaches mächtiger als das Reich des Herrschers von Byzanz und seine Armeen sind unzählig. Die<br />
Ausdehnung seines Landes ist um 20 lage oder mehr grösser als die des byzantinischen Landes. Er gehört zu dem<br />
Bekenntnis der Franken, weil er mit ihnen durch Heiraten verbunden ist. Er macht Einfälle in das Land der Franken und<br />
nimmt sie gefangen. Alle Völker fürchten seine Bosheit wegen der Zahl seiner Armeen und wegen seiner grossen<br />
Stärke(...)” Al-Garnatis reiseskildringer ble utgitt i Madrid i 1953: “Abu Hamid al Granadino y su Relación de viaje por<br />
tierras Eurasiáticas. Texto árabe, traducción e interpretación por César E.Dubler.” Jfr. også Ivan Hrbek: Ein arabischer<br />
Bericht über Ungarn, i: Acta Orientalia Academiae Scientiarum Hungaricae, 5/1955:205-30. Sitatene ovenfor er fra hans<br />
tyske oversettelse på samme sted.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 33 -