UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — IX. Det selvstendige Ungarn<br />
(Transsylvania’, 1929) er verd å nevnes. Hans virksomhet som arkitekt omtales senere i kapitlet. – En annen<br />
fremtredende representant for ungarsk litteratur og journalistikk i Transsylvania var József Nyírő (1889-<br />
1955). De fleste av hans romaner og noveller skildrer det ungarske székler-folkets vanskelige, lidelsesfulle liv<br />
og historie. – Av andre av tidens ungarske forfattere i Transsylvania bør her nevnes István Asztalos (1909-<br />
60), Miklós Bánffy (1873-1950), Aladár Kuncz (1886-1931), Sándor Makkai (1890-1951), Károly Molter (f.<br />
1890) og Albert Wass (f.1908), samt lyrikeren Sándor Reményik (1890-1941) og lyrikeren, litteraturhistorikeren<br />
og språkforskeren László Szabédi (1907-59).<br />
Den store forkjemperen og foregangsmannen for avantgarden i ungarsk kunst og litteratur var Lajos<br />
Kassák (1887-1967). Han ble tidlig den selvskrevne lederen for de ungarske aktivister som vokste frem fra<br />
kunstnerkretsen De åtte (A Nyolcak). Kassák var med på å introdusere futurismen og ekspresjonismen i<br />
ungarsk kunst så vel som i litteratur. Som konstruktivistisk maler skaffet han seg i 1910- og 1920-årene et<br />
godt navn også utenfor Ungarns grenser, i første rekke i Frankrike og Tyskland. Vesentligst var likevel hans<br />
litterære virksomhet. Han utga i tur og orden flere tidsskrifter, av dem spilte især Ma (‘i dag’), Tett (‘dåd’) og<br />
Munka (‘arbeid’) en ikke ubetydelig rolle i mellomkrigstidens ungarske åndsliv. Også som lyriker var han på<br />
mange måter banebryter i sitt land. Skjønt den litterære skole omkring ham ble av stalinistene likvidert i<br />
årene 1948-55, økte hans innflytelse betraktelig igjen i de påfølgende årene, i takt med den voksende<br />
interesse for eksperimenteringer blant de yngste diktergenerasjonene. Av hans prosaverker er den<br />
selvbiografiske romanen Egy ember élete (‘et menneskes liv’ på 8 bind, 1927-35) det betydeligste 61 , I lys av<br />
den forholdsvis store og raske utbredelsen populistbevegelsen har oppnådd, følte en gruppering av forfattere<br />
og intellektuelle behovet for å markere deres egenart og annerledes ideologiske posisjon. Men urbanistene,<br />
som de ble kalt, savnet en enhetlig ideologisk plattform likevel. Kretsen besto for det meste av utpreget<br />
“borgerlige” forfattere, storby-livets produkter og talsmenn i sine verker som stort sett sto fremmed overfor<br />
landets nasjonale og sosiale problemer, overfor hele agrarbefolkningen, og i særdeleshet overfor den<br />
reformiveren de populistiske forfattere oppviste. Mange av dem var av jødisk herkomst, og mange av dem<br />
erklærte antinazister. De klarte derfor å øve en viss tiltrekningskraft på en del av den venstre-liberale og<br />
venstreradikale intelligentsia som var redd for all form for nasjonalisme, og fryktet en utvikling i landet i<br />
høyreradikal retning. Flere av dem hadde også en nær tilknytning til arbeiderbevegelsen. Til å begynne med<br />
publiserte de sine skrifter i det reorganiserte tidsskriftet A Toll (‘pennen’) som i årene 1929-38 ble for det<br />
meste redigert av Béla Zsolt. De skrev også i det borgerlig-radikale Századunk (‘vårt århundre’), i det<br />
sosialdemokratiske Szocializmus, dessuten i Gondolat (‘tanken’) og Korunk (‘vår tid’), de to sistnevnte<br />
dominert av kommunistene. Men deres viktigste samlingssted og talerør var tidsskriftet Szép Szó (‘det vakre<br />
ordet’, 1936-39), grunnlagt av Pál Ignotus (1901-78) og lyrikeren Attila József (1905-37).<br />
Sistnevnte var en av de store forgrunnsskikkelsene i 1900-tallets ungarske diktning. Han sammenlignes<br />
og jevnføres ofte og ikke helt overraskende med sosialistiske diktere av internasjonal rang som B.Brecht,<br />
P.Eluard og VV.Majakovskij. Hans interesse spente seg fra surrealisme og ekspresjonisme til folkediktning,<br />
fra marxisme til Freud, og han klarte å skape en egenartet syntese av alle disse påvirkninger. En tid var han<br />
medlem av det illegale ungarske kommunistpartiet og engasjerte seg da aktivt i arbeiderbevegelsen, også<br />
som dikter. Han debuterte med samlingen Szépség koldusa (‘skjønnhetens tigger’) i 1922, bare 17 år<br />
gammel. Denne ble etterfulgt av ytterligere 6 samlinger. Størst oppsikt vakte nok Döntsd a tőkét, ne<br />
siránkozz (‘fell kapitalen, ikke gråt’) fra 1931 som etter noen dager ble beslaglagt av statsmyndighetene,<br />
samt hans aller siste samling Nagyon fáj (‘det gjør veldig vondt’) fra 1936. Ikke bare landets konservative<br />
regime, men også hans egne partifeller, gjennomsyret som de var av stalinistiske oppfatninger om<br />
litteraturen, så med mistro på hans lyrikk. I 1934 ble han sogar ekskludert fra kommunistpartiet, til tross for at<br />
han i en rekke store dikt har gitt uttrykk for sin marxistiske overbevisning og tegnet kraftfulle bilder av<br />
fabrikkenes og slumstrøkenes trøstesløse verden. Det er nettopp disse diktene som utgjør ryggraden i hans<br />
61 Om ham se Lajos Kassák, Hungarian “avantgarde” writer and poet, i: Moderne Language Journal, 35/1951; Beregi,<br />
Theodora: Un grand écrivain hongrois, i: La Revue Socialiste (Paris), 1962; Stein, Donna: The rediscovery of Lajos<br />
Kassák, i: Art News, 1984: 56-61. Mange av hans dikt er oversatt til en rekke språk, jfr. i første rekke Gara, L.: Anthologie<br />
de la poésie hongroise. Paris 1962.272-78; Grosz, Josepf: Hungarian anthology. Toronto 1966; Hermlin, Stephan:<br />
Ungarische Dichtung aus fünf Jahrhunderten. Budap./Berl.1970; Fritsch, Gerhard: Neue ungarische Lyrik. Salzb.1971;<br />
Vajda, Miklós: Modern Hungarian poetry. Budap./N.Y.1977. Se også det franske utvalget av hans dikt Hommage à Lajos<br />
Kassák. Brux. 1963; MA-Buch. Gedichte. Berl. 1923; Le cheval meurt, les oiseaux s’en volent Poème. Montpellier 1971.<br />
Norske gjendiktninger er å finne i Sulyok, Vince: Moderne ungarsk lyrikk. Oslo 1975: 47-54.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 371 -