UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — IX. Det selvstendige Ungarn<br />
meget effektivt mot de kvelende restene av et føydalt storgodseiersystem. Til alt overmål skjedde denne<br />
argumentasjon og agitasjon på et ytterst høyt litterært nivå 44 .<br />
Den mest sentrale skikkelse innen populistbevegelsen (og samtidig innen vår tids ungarske diktning) var<br />
Gyula Illyés 45 (1902-83). Han var født på landet, – hans ovenfor nevnte sosiografiske storverk Puszták<br />
népe 46 som regnes blant de betydeligste verkene innen ungarsk prosa, er i stor grad også selvbiografisk, fra<br />
minner nettopp fra barndomsårene i Sør-Ungarn. Men han vokste opp i et av Budapests forslummede<br />
arbeiderstrøk. I 1920 forlot han landet av politiske grunner og slo seg ned i Paris, hvor møtet med den<br />
franske kultur fikk vidtgående betydning for hele hans videre utvikling. Han debuterte med diktsamlingen<br />
Nehéz föld (‘tunge jorden’, 1928) og fikk med det samme sitt litterære gjennombrudd. Som lyriker fornyet han<br />
den tradisjonsrike ungarske lyriske realisme ved å smelte den sammen med surrealismen: den ungarske<br />
bondeverden med den europeiske kultur. Hans stil utmerker seg ved sin klarhet, lettforståelighet, med sitt<br />
ekspresjonistiske billedbruk, folkediktningens umiddelbarhet og en viss tilbøyelighet til episk bredde – alt i alt<br />
en lykkelig syntese av høykultur og folkelighet. Hans verker har sine røtter i den ungarske virkeligheten så<br />
vel som i vårt århundres problemfylte verden 47 . Som følge av hans aktive politiske engasjement i sosiale<br />
bevegelser og landets politiske liv, ble Illyés under den tyske okkupasjonen utsatt for forfølgelser. – Hans<br />
andre store skaperperiode faller sammen med den spennende tiden som tok til etter 1945, og behandles, i<br />
likhet med flere andre av mellomkrigstidens betydelige forfattere i samme situasjon, i en senere bok om våre<br />
dagers ungarske kulturliv.<br />
Ved siden av Illyés sto også to andre lyrikere meget sentralt innen den populistiske diktning. Den ene av<br />
dem var József Erdélyi (1896-1979) som debuterte i 1922 med diktsamlingen Ibolyalevél (‘fiolblad’) som av<br />
mange blir regnet som selve opptakten til den lyriske populisme. Til å begynne med hørte han til de mest<br />
radikale innen bevegelsen, med et nesten anarkistisk opprør mot de herskende klasser. Han ga lyd for<br />
bitterheten, drømmene og kravene hos de fattigste av bondestanden. Fra slutten av 1930-årene sluttet han<br />
seg imidlertid mer og mer til høyreradikalene. For dette ble han, til tross for sin store popularitet, i 1946 dømt<br />
av en folkedomstol, men han kunne fra 1954 igjen utgi sine verker 48 .<br />
Lyrikeren og forfatteren István Sinka (1897-1969) kom også fra samfunnsdypet: hans aner var gjetere,<br />
han selv gjetergutt i vel en fjerdedel av sitt liv, noe som i høy grad virket determinerende på hans<br />
verdensanskuelse så vel som hans diktning. Den sistnevnte er forøvrig sterkt preget av sosialt opprør og<br />
rystende opplevelser, men også av en slags sjamanisme og folkelig mystikk. Dette karakteriserte i særlig<br />
44 Populistene samlet seg ikke om et bestemt litterært organ, men publiserte sine tanker og verker i en rekke tidsskrifter<br />
og aviser som alle hadde sine egne særtrekk og sin egen bestemte plass i det politiske-litterære livet. Det kanskje<br />
tidligste av dem alle var Előörs (‘fortroppen’), utgitt av Endre Bajcsy-Zsilinszky fra 1928. Mer sentralt sto imidlertid<br />
tidsskriftet Válasz (‘svar’, 1934-38), først redigert av dikteren Pál Gulyás (1899-1944); hans viktigste diktsamling er Az<br />
Alföld csendjében [‘i slettelandets stillhet’] (1943); deretter av dikteren György Sárközi (1899-1945) som ble drept av<br />
fascistene. Kelet Népe (‘Østens folk’, 1935-42) som først ble redigert av Pál Szabó, fra 1940 av forfatteren Zsigmond<br />
Móricz, hadde en utpreget skjønnlitter profil, mens Szabad Szó (‘frie ord’, 1899-1944) som i sine første årtier var<br />
agrarsosialistenes talerør, ble fra 1939 Bondepartiets sentrale ukeorgan, redigert fra da av av forfatteren Pál Szabó.<br />
Populistenes høyre flanke publiserte gjerne i Magyar Élet (‘ungarske liv’, 1936-44) eller i Magyar Út (‘ungarske vei’,<br />
1934-44), sistnevnte som i sin siste fase ble redigert av Gyula Gombos, hadde et visst protestantisk preg over seg. – De<br />
mest fremtredende av populistene offentliggjorde sine verker regelmessig også i Nyugat som, da det i 1941 ble forbudt<br />
av myndighetene, fikk sin like høyverdige fortsettelse i Magyar Csillag (‘ungarsk stjerne’, 1941-44) som ble redigert av<br />
ingen ringere enn Gyula Illyés.<br />
45 Om Gyula Illyés se i første rekke Gyula Illyés (i serien Poètes d’aujourd’hui. Nr 145). Paris 1966; Lundkvist, Artur;<br />
Gyula Illyés, i: Ibid.: Läsefrukter. Sth.1973: 77-82; Reményi, Joseph: Gyula Illyés, writer and poet, i: Ibid.: Hungarian<br />
writers and literature. N.Brunswick 1964: 383-87; Holden, D.: Freedom for a ‘that’, i: Guardian, 4.okt. 1963; Csicsery-<br />
Rónay, I.: Grand prix for poetry, i: Books Abroad, 1966; Sulyok, Vince: En dikter av europeisk format, i: Arbeiderbladet<br />
(kronikk), 10. januar 1975; Ibid.: Når engasjement beriker dikteren, i: Aftenposten (kronikk), 20.mars 1975.<br />
46 Verket er oversatt til en rekke språk, se bl.a. den tyske utg. Pusstavolk. Budap./Stuttg.1969, Berl.1948; og den<br />
engelske utg. People of the Pussta. Budap.1967/Lond.1971.<br />
47 Hans lyrikk er flittig blitt oversatt til fremmede språk. Norske gjendiktninger se i den separate diktutgaven Dikt i utval<br />
ved Knut Ødegård og Vince Sulyok, Oslo 1974, dessuten i Sulyok, Vince: Moderne ungarsk lyrikk Oslo 1975: 67-80.<br />
Svenske gjendiktninger er å finne i diktutvalgene Ordning i ruinerne. Utg.av Géza Thinsz. Sth.1978, og Ögon skråmda<br />
men trotsiga. Utg.av János Csatlós. Sth.1981; tyske i Mein Fisch und mein Netz. Utg.av Paul Kárpáti. Berl.1973;<br />
engelske A tribute to Gyula Illyés. Utg.av T.Kabdebó og P.Tábori. Wash.1968; Selected poems. Lond.1971; franske i<br />
Hommage à Gyula Illyés. Paris 1963.<br />
48 Flere av hans dikt er oversatt til ulike språk (tysk, engelsk, fransk, italiensk), se bl.a. Gara, L.: Anthologie de la<br />
Poésie hongroise. Paris 1962: 299-303.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 368 -