UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — I. Karpatbekkenet før det ungarske landnåmet<br />
I 803 trengte bulgarerne under ledelse av deres kan Krum inn i avarenes sydlige landområder og dypt<br />
oppover langs Tisza, og forårsaket omfattende ødeleggelser. I 804 møtte de den siste hær den avariske<br />
kagan hadde klart å stable på bena. I det blodige slaget seiret bulgarene. Kaganen med sitt følge, bestående<br />
av sine dignitærer og hovedmenn, ble da nødt til å rømme sitt land, og overgi seg til frankene i Pannonia.<br />
Den bulgarske krig betydde et meget stort blodtap for avarene, men man antar at store masser av dem<br />
fortsatt beholdt mesteparten av den ungarske slette i sin besittelse. I motsatt fall hadde nok slavene benyttet<br />
seg av situasjonen og trengt seg inn i landet. Arkeologien kjenner imidlertid ikke til noen østslavisk<br />
innvandring fra denne periode.<br />
Det er likevel klart at de sydlige og sydøstlige sletteområder, samt en god del av Transsylvania, nå ble<br />
varig besatt av bulgarerne, og fikk høre til deres rike helt til ungarerne erobret Karpatbekkenet. I<br />
Transsylvania var de især interessert i saltgruvene ved dalstrøkene til elven Maros (Mureş), der det er funnet<br />
en rekke spor etter dem. Det var bulgarerne som døpte Singidunum, som da var en av deres viktigste<br />
festninger, til Beograd/Belgrad, som betyr ‘den hvite borg’. Ungarerne, som kalte turko-bulgarerne for<br />
nandird/nandur/nándor, oversatte det bulgarske navnet på byen etter byens erobring, til ungarsk: Fehérvár;<br />
som et forledd ble dette navnet tilføyd bulgarernes ungarske navn, og slik ble byen i hundreder av år<br />
fremover hetende Nándorfehérvár, det vil si ‘bulgarernes hvite borg’.<br />
ET STERKT BEGRENSET UTVALG LITTERATUR PÅ VESTLIGE SPRÅK<br />
Childe, V.Gordon: The Danube in prehistory. Oxf.1929.<br />
Kretzoi, M.: New Ramapithecines and Pliopithecus from the Lower Pliocene of Rudabánya (NE Hungary), i:<br />
Nature, 257/1975: 578-81.<br />
Ibid: Ramapithecinen-Eunde von Rudabánya in Ungarn, i: Internationale Tagung “Anthroposociogenese”,<br />
Weimar 1981:31-32.<br />
Gábori-Csánk, V: C-14 dates of the Hungarian palaeolithic, i: Acta Archaeologica Academiae Scientiarum<br />
Hungaricae. 22/1970: 3-11.<br />
Thoma, A.: Dentition of the Subalyuk Neandertahl child, i: Zeitschrift für Morphologie und Antropologie,<br />
54/1963: 127-50.<br />
Gáboriné Csánk, Vera: La station paléolithique moyen d’Érd-Hongrie. Budap.1968.<br />
Vértes, László: Tata. Eine mittelpalaolithische Travertin-Siedlung in Ungarn. Budap.1964.<br />
Mészáros, Gy.: A paint-mine from the early Upper Palaeolithic age near Lovas, i: Acta Archeologica<br />
Academiae Scientiarum Hungaricae, 5/1955.<br />
Lichardus, Jan: Studien zur Bükker Kultur. Budap. 1974.<br />
Kadič Ottokár: Ergebnisse der Erforschung der Szeletahöhle, i: Magyar Állami Földtani Intézet Évkönyve,<br />
24/1916.<br />
Vértes, László: Beiträge zur Abstammung des Ungarischen Szeletien, i: Folia Archaeologica, 10/1958.<br />
Mottl, M.: Das Aurignacien in Ungarn, i: Quartär, 4/1942.<br />
Vértes, L.: Gruppen des Aurignacien in Ungarn, i: Archaeologia Austriaca, 19-20/1956.<br />
Vértes, L.: Die Höhle von Istállóskő i: Acta Archeologica Academiae Scientiarum Hungaricae, 5/1955.<br />
Vértes, L.: Das Verhaltnis des Aurignacien zum Szeletien in der Istállósköer Höhle, i: Germania, 39/1961.<br />
Gábori, M.: Beitrage zum Paläolithikum des Donaukniegebietes, i: Acta archeologica Academiae Scientiarum<br />
Hungaricae, 16/1964.<br />
Gábori. M.: Regionale Verbreitung der paläolitischen Kulturen Ungarns, i: Acta Archeologica Academiae<br />
Scientiarum Hungaricae, 21/1969.<br />
Dobosi, V: Mesolithische Fundorte in Ungarn, i: Alba Regia, 12/1972: 39-60.<br />
Banner, János: Das Tisza-Maros-Körös Gebiet bis zur Entwicklung der Bronzezeit. Szeged 1942.<br />
Kalicz, Nándor: Götter aus Ton. Das Neolithikum und die Kupferzeit in Ungarn. Budap. 1980.<br />
Kutzián, Ida: The Körös-culture. Budap. 1944-47.<br />
Bognár-Kutzián, Ida: Das Neolithikum in Ungarn, i: Archaeologica Austriaca, 40/1966: 249-80.<br />
Makkay, János: The Tartana Tablets. Tab. XLIV-XLV, i: Orientalia, 37/1968: 272-89.<br />
Kalicz, Nándor: Die Linienbandkeramik in der Grossen Ungarischen Tiefebene, i: Studia Archaeologica,<br />
7/1977.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 26 -