UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — VIII. Dobbeltmonarkiets tid (1867 — 1918)<br />
Byggmester Solness og Vildanden. Ibsen var i det hele tatt allerede fra før av veldig populær i Ungarn. Han<br />
besøkte forøvrig selv den ungarske hovedstaden: i 1891. Ungarsk er et av de få språk som kan fremvise en<br />
Ibsen-utgave som inneholder alle hans dramaer i gjendiktning. Det første som ble vist av ham på en ungarsk<br />
scene, var Samfunnets støtter (A társadalom támaszai), og det i Arad, i oktober 1887. Siden da pleier det<br />
ikke å gå teatersesong i Ungarn uten et eller flere Ibsen-stykker på teatrenes repertoar.<br />
Når det gjelder filmkunsten, så fant den første filmfremvisning i Ungarn, kalt animatografi, sted så tidlig<br />
som i april 1896. Den første film, hvis handling foregikk i Ungarn, men som i virkeligheten ble laget i Paris,<br />
Siófoki kaland (‘eventyr i Siófok’) ble vist i Budapest i april 1998. 1901 ble året for den første ungarske<br />
spillefilm: A tánc (‘dansen’), regissøren het Béla Zsitkovszky. Den første filmteater (kino), Fortuna, åpnet sine<br />
dører i 1902. Filmproduksjonen i Ungarn kom imidlertid for alvor i gang først i 1911, gjennom dannelsen av<br />
filmstudioet Hunnia. Det var i første rekke Jókais populære romaner som da ble filmatisert, men også andre<br />
litterære klassikere. Tidens sentrale regissørnavn var Jenő Janovics som gjorde store anstrengelser for å<br />
skape en spesiell ungarsk filmatmosfære både når det angikk temaene og uttrykksmidlene (Den gule<br />
unghesten; Den gule lilje). Fra 1912 var man i gang med den regelmessige uke-revyen (filmavisen) Kino-<br />
Riport. En rekke opptak fra denne tid har stor dokumentarisk og kulturhistorisk verdi i dag. I 1914,<br />
krigsutbruddets år, ble det allerede laget ikke mindre enn 18 filmer i Ungarn. I krigsårene opprettet man<br />
ytterligere nye filmselskaper: Phönix; Lux-film; Rex-film Star m.fl.<br />
Flere regissører gjorde seg da stadig mer bemerket, som f.eks. Sándor Korda (1893-1954), internasjonalt<br />
kjent som Sir Alexander Korda. Fra begynnelsen av 1920-årene arbeidet han først i Paris, Berlin og<br />
Hollywood, før han i 1931 bosatte seg i London. Av hans tilsammen 141 filmer ble 24 laget i Ungarn. De<br />
viktigste var Yamata (1919) og Ave Caesar (1919). Av hans øvrige filmer bør her nevnes The private life of<br />
Henry 8 (1932), Catherine the Great (1933), The scarlet pimpernel (1934), dessuten The tief of Baghdad<br />
(1940) og The jungle book (1942).<br />
Den andre berømte ungarske regissøren fra denne tid var Mihály Kertész (1888-1962), kjent under navnet<br />
Michael Curtis. Fra våren 1919 bodde han i utlandet, først i Wien, deretter i Berlin, Hollywood, London, og<br />
igjen i USA. Hans viktigste ungarske filmer er Bánk bán (1914); Karthauzi (‘cartesianeren’, 1916); A víg<br />
özvegy (‘den glade enke’, 1918) og Varázskeringő (‘tryllevalsen’, 1918). Av hans filmer laget i utlandet bør<br />
her nevnes Robin Hood (1938); Casablanca (1943); Jim Thorpe (1951) og Olympia (1959).<br />
Filmen øvet stor tiltrekningskraft på tidens skuespillere (Mari Jászai, Emília Márkus, Lujza Blaha, Gyula<br />
Csortos, Oszkár Beregi m.fl.) som på forfatterne (Ferenc Molnár, Frigyes Karinthy, Sándor Bródy, Andor<br />
Gábor m.fl.). Men de vanskelige tider ved slutten av krigen i 1918 med to revolusjoner og en motrevolusjon,<br />
fremmed okkupasjon samt landets brutale oppstykking i Versailles-freden, førte til en merkbar stagnasjon i<br />
filmproduksjonen som først ble overvunnet fra slutten av 1920-årene.<br />
Bildende kunst<br />
Malerkunst. Sorgen over at frihetskampen ble knust, 1850-årenes nasjonale følelser kom kanskje klarest<br />
til uttrykk i tidens malerkunst, hvor sensuren hadde det vanskeligere å kunne gjøre seg gjeldende enn<br />
overfor det skrevne ord. De aller fleste av kunstmalerne identifiserte seg fullt ut med revolusjonens og<br />
frihetskampens idéer som de nå artikulerte i form av historiske komposisjoner, samt ved gjengivelse av<br />
typiske ungarske landskaper, som var egnet til å vekke minner om fjerne storhetstider, fortidens ulike<br />
heltedåd og helteskikkelser. Virksomheten av de to betydeligste kunstnere av reformtiden, Károly Markó og<br />
Miklós Barabás, strakte seg langt inn i vår kulturperiode (Markó døde i 1860, mens Barabás først i 1898!)<br />
som med rette kalles nasjonalromantikken. Men den hadde også bragt frem sine egne sentrale mestere<br />
som, især i periodens første fase, med forkjærlighet malte store og dramatiske historiske komposisjoner eller<br />
eksotiske-spesifikke ungarske scener, gjerne med borgruiner eller det uendelige, melankolsk-triste store<br />
slettelandet som landskaps-kulisser. Den fremste av dem var nok Viktor Madarász (1830-1917). Som<br />
attenåring var han med i frihetskampen som landevernsoldat, og etter sammenbruddet måtte han for en tid<br />
gå i dekning. Han anså det som sin viktigste oppgave å holde den nasjonale bevissthet våken. Han studerte<br />
fra 1856 i Paris, hvor han i 1859 malte sitt livs viktigste verker: Hunyadi László siratása (‘begråting av László<br />
Hunyadi’); László var, som kjent, sønn av riksforstander János Hunyadi og ble i sin tid henrettet av den<br />
menederske bøhmiske konge László 5. Dessuten maleriene Felicián Zách og Ilona Zrínyi i festningen av<br />
Munkács. Andre sentrale verker av ham er Zrínyi og Frangepán (1864), Dózsa (1867) og Dobozi (1868).<br />
En annen fremragende representant for den historisk-nasjonale retningen i ungarsk malerkunst var Mór<br />
Than (1828-99). Mellom 1851-60 studerte han i Wien, Paris og Roma. Til hans mest kjente verker hører A<br />
mohácsi csata (‘slaget ved Mohács’, 1855) og Fata Morgana (1867) som vakte berettiget oppsikt ved Salonutstillingen<br />
i Paris. Han malte også portretter (F.Liszt; F.Deák) og bilder med religiøse motiver (Mater<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 282 -