UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — VIII. Dobbeltmonarkiets tid (1867 — 1918)<br />
resultat ble opprettelsen av forbrukerkooperativet Hangya (‘mauren’ tilsvarer den norske Samvirkebevegelse)<br />
som bredte seg med lynets hastighet over hele landet og bevarte sin dominerende stilling helt til<br />
det av politiske grunner ble oppløst like etter den annen verdenskrig. Den tiltagende agrarbevegelse førte i<br />
1897 og i de påfølgende årene til en rekke streiker i jordbruket. I januar 1906 ble Nasjonalforbundet for<br />
Ungarns jordarbeidere dannet, etterfulgt i mars av dannelsen av Ungarns uavhengige sosialistiske<br />
bondeparti. Det siste ble ledet av den radikale bondeføreren András L.Áchim som våren 1911 ble skutt ned<br />
og drept av to godseiere. Bondestandens viktigste partiorganisasjon ble imidlertid Småbrukerpartiet, dannet<br />
og ledet av bondeføreren og politikeren István Nagyatádi Szabó (1863-1924). Dette parti eksisterte under<br />
noen skiftende benevnelser helt frem til 1950-årene og ble reorganisert i 1989. – I 1910 hørte 62,4 % av<br />
landets samlede befolkning fortsatt til jordbruksnæringen.<br />
1890-årene var viktige for den ungarske fagbevegelse: det ble dannet egne foreninger i praktisk talt alle<br />
fag som fra 1899 ble samlet og ledet av Fagrådet, opprettet av fagforeningenes første landsomfattende<br />
kongress. Fagrådet og fagforeningene hadde hele tiden et nært forhold til Det sosialdemokratiske parti som<br />
ved århundreskiftet var dominert av ledere som Ernő Garami og Dezső Bokányi, etter 1908 av Zsigmond<br />
Kunfi. Partiet inntok i disse årene en utpreget sentralistisk holdning mellom de revisjonistiske og<br />
revolusjonære retningene i den internasjonale arbeiderbevegelse. Det hadde nemlig som mål å skape et<br />
sosialistisk samfunn, men ville oppnå det gjennom reformer. Dets viktigste krav som alt annet var<br />
underordnet, gjaldt den alminnelige og hemmelige valgordning.<br />
Det var dette partiet som sto bak tidens viktigste streiker. I april 1904 ble et sosialdemokratisk<br />
demonstrasjonstog i Élesd angrepet av gendarmeriet, noe som førte til 32 døde. Noen dager senere<br />
demonstrerte 50 tusen arbeidere mot dette i Budapest. I september 1905 toget hele 100 tusen arbeidere,<br />
ledet av sosialdemokratene, mot Parlamentet og krevde der alminnelig valgrett. Dagen kalles “den røde<br />
fredag”. I oktober 1907 ble demonstrasjonen gjentatt (“den røde tirsdag”), mens massede-monstrasjonen av<br />
23.mai 1912 er kjent under navnet “den blodrøde torsdag”.<br />
Sosialdemokratene øvet i disse årene en betydelig innflytelse også på den radikale intelligentsia. Unge<br />
jurister, forfattere og sosiologer utga fra januar 1900 et tidsskrift med tittelen Huszadik Század (‘det tyvende<br />
århundre’) og dannet året etter Det samfunnsvitenskapelige selskap. Begge hadde de det til formål å<br />
underkaste det ungarske samfunn en vitenskapelig analyse. Selskapet sto for en hel rekke populære<br />
diskusjonskvelder og utga dessuten en sosiografisk bokserie Magyarország felfedezése (‘Ungarns<br />
oppdagelse’). Selskapets medlemmer deltok også i dannelsen av den senere så berømte Galilei Kör<br />
(‘Galilei-klubben’). Dets ledende personlighet var Oszkár Jászi. Gruppen dannet like før den første<br />
verdenskrigens utbrudd Det nasjonale borgelige parti. Til denne kretsen sognet også politiske personligheter<br />
som Gyula Justh og Mihály Károlyi som formelt var ledere av Uavhengighetspartiet.<br />
I april 1882 forsvant en ung bondepike, Eszter Solymosi, i landsbyen Tiszaeszlár. Hun var hushjelp hos<br />
en velstående jødisk familie. Det gikk snart forlydender om at den unge piken skal ha vært offer for et jødisk<br />
ritualt mord, og politiet innledet derfor en etterforskning. Saken kom for retten i august 1883. Forsvaret av<br />
den jødiske familien ble skjøttet av den kjente politiker Károly Eötvös (1842-1916). I saken som også vakte<br />
interesse i utlandet, ble familien frifunnet. Ikke desto mindre brøt det i tiden etter rettssaken ut antisemittiske<br />
opptøyer rundt om i landet, og i oktober ble sogar dannet et landsomfattende antisemittisk parti som ved<br />
valgene i 1884 oppnådde 16 mandater og i 1887 11 mandater (av et samlet mandattall på 413). Deretter<br />
døde partiet langsomt hen. Ungarn hadde imidlertid på denne tid en betydelig jødisk befolkningslag (nær 1<br />
million like før den første verdenskrig), og selvom de aller fleste av dem i stor grad var nå assimilert og følte<br />
seg som ungarere, fantes det bestandig grupperinger som gjerne gjorde sitt for å fremkalle et antisemittisk<br />
hysteri i landet, om enn med sparsomme resultater. Antisemittisme forekom imidlertid også i andre land på<br />
denne tiden, jfr. bl.a. Dreyfus-affæren i Frankrike 1894. I 1893 vedtok forøvrig den ungarske riksdag loven<br />
som likestilte den jødiske religion med landets øvrige religioner.<br />
Til slutt en liten anmerkning til kvinnesaken: fra desember 1895 fikk også kvinnelige studenter fri adgang<br />
til de historisk-filosofiske og de medisinske fakultetene ved de ungarske universiteter. I 1912 var den første<br />
kvinnelige pilot i Ungarn oppe til eksamen.<br />
POLITISKE KRISEÅR 1890—1914<br />
Da den mektige regjeringssjefen Kálmán Tisza den 9.mars 1890 følte seg tvunget til å gå av, betød dette<br />
slutten på en meget stabil periode i ungarsk politikk. Selvom hans parti, Det liberale parti, klarte fortsatt å<br />
beholde parlamentsflertallet i ytterligere 15 år, var den politiske atmosfære og situasjon i landet likevel<br />
grunnleggende forandret. Dette fremgår klart også av det faktum at mens Ungarn i tidsrommet 1876-90 bare<br />
hadde en eneste regjering, kom det i de kommende 15 årene (1890-1905) til hele 9 regjeringsskifter... Innen<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 266 -