UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — VII. Fra reformer og revolusjon til en absolutisme i krise<br />
innenfor den: folkediktningen, begynte nettopp i disse årtiene å gjøre et oppsving, selvom utgivelsen av det<br />
første større utvalg av ungarske folkeviser og folkeeventyr lot vente på seg helt til 1846, mens det mere<br />
systematiske samlingsarbeid tok først til i andre halvdel av 1800-tallet.) Den mest markante skikkelse innen<br />
denne folkelige retningen er Mihály Fazekas (1766-1828) som også var kjent som botaniker. Hans<br />
hovedverk er Ludas Matyi (‘gåsegutten (gåsevokteren) Matyi’, 1817) skrevet på vers og oversatt til en hel<br />
rekke språk 16 . Den forteller om en godseier som urettferdig lot straffepryle gåsegutten, sønnen til en<br />
leilending; gutten klarte imidlertid å ta hevn og selv straffe, kledd i ulike forkledninger, godseieren tredobbelt,<br />
slik at han for fremtiden mistet lysten til å handle urettferdig overfor sine bønder.<br />
Den andre retning kalles adelsdiktningen, fordi dens utøvere var rekruttert fra adelen og fordi de primært<br />
ga uttrykk for adelens sinnsstemninger og oppfatninger. To av retningens skikkelser, Berzsenyi og Kölcsey,<br />
hører til landets fremste nasjonale klassikere. Dániel Berzsenyi 17 (1776-1836) skrev etter sitt store forbilde,<br />
Horats, og etter andre antikke eksempler, oder, preget av glødene patriotisme og heftige følelser som også<br />
danner innledningen til ungarsk nasjonalromantikk. Hans betydning for ungarsk diktning erkjennes i stadig<br />
høyere grad, og interessen for ham er stadig voksende. Ferenc Kölcsey 18 (1790-1838) er i første rekke kjent<br />
som forfatteren til Ungarns nasjonalsang Himnusz (musikken er av Ferenc Erkel), men han hadde stor ry<br />
også som politiker, og var en av de store forgrunnsskikkelsene i ungarsk reformtid. Han kjempet<br />
kompromissløst for tidsmessige samfunnsreformer. Som lyriker og kritiker sto han for en romantiskprogressiv<br />
patriotisme.<br />
En tredje lyriker, Sándor Kisfaludy (1772-1844) vant berømmelse og popularitet især med sin<br />
kjærlighetslyrikk som fortsetter rokokotradisjonene 19 .<br />
Hans bror derimot, Károly Kisfaludy 20 (1788-1830), en fremtredende representant for ungarsk romantikk,<br />
er regnet som selve grunnleggeren av ungarsk dramatikk. Han ble først kjent og populær takket være sine<br />
historiske dramaer som f.eks. Tatárok Magyarországon (‘tatarene i Ungarn’, 1819), og sine romantiske<br />
lystspill fra ungarsk folkeliv: A kérők (‘frierne’, 1817), Csalódások (‘skuffelsene’, 1828) og Három egyszerre<br />
(‘tre på en gang’ 1829). Han skrev dessuten ballader og “folkeviser” (Mohács; Szülőföldem). Han var i tillegg<br />
en betydelig litterær organisator, bl.a. ved utgivelsen av tidsskriftet Aurora (1822-37) som samlet de beste av<br />
tidens unge romantiske forfattere omkring seg. Først fra nå av kan (Buda)Pest regnes som landets virkelige<br />
litterære sentrum. – E litterært selskap, stiftet i 1836 og oppløst i 1952 (!), Kisfaludy Társaság, var oppkalt<br />
etter ham og spilte lenge en viktig rolle i ungarsk åndsliv.<br />
Hans mange friske, lettforståelige skuespill og lystspill kom meget beleilig for datidens ungarske<br />
teaterverden. Det første profesjonelle teaterselskap var kommet i gang i Buda 1790 (Borgteatret) under<br />
ledelse av László Kelemen, og andre selskaper fulgte snart etter, bl.a. i Kolozsvár, Miskolc, Székesfehérvár.<br />
De fleste av dem var imidlertid såkalte vandreteatre. De fremførte farser, syngespill og satiriske komedier,<br />
spilte oversatte utenlandske stykker, bl.a. Shakespeare, men hadde også et enormt behov på skuespill<br />
skrevet på ungarsk og om ungarske forhold. Kisfaludys lystspill passet til fullkommenhet til dette behov. Fra<br />
1813 opptrådte den første virkelig store ungarske skuespillerinne og operasangerinne: Déryné, Róza<br />
Széppataki (1793-1872). I Pest åpnet det første faste ungarske teatret sine porter i 1837 som i 1840 ble til<br />
Nemzeti Színház (‘nasjonalteater’), en institusjon av uvurderlig betydning for Ungarns nasjonale kultur.<br />
16 Som f.eks. tysk (Der Ganse-Hias. Budap.1944), kinesisk, rumensk, russisk, slovakisk og tsjekkisk.<br />
17 Av ham se vestlige oversettelser i bl.a. Gara, Ladislas: Anthologie de la poésie hongroise. Paris 1962: 121-25;<br />
Bowring, John: Potry of the Magyars. Lond.1830; Pándy, Calman de - Stenborg, Hans-Eric: Ungersk dikt. Sth.1944;<br />
Hermlin, Stephan: Ungarische Dichtung aus fünf Jahrhunderten. Budap.1970.<br />
18 Enkelte av hans dikt, i første rekke Himnusz (‘hymne’, den ungarske nasjonalsang) er oversatt til mange språk, bl.a.<br />
til engelsk, fransk, svensk og tysk, jfr. Hermlin, Stephan: Ungarische Dichtung aus fünf Jahrhunderten. Budap.1970: 48-<br />
51; Gara, Ladislas: Anthologie de la poésie hongroise. Paris 1962: 135-39; Bowring, John: Poetry of the Magyars.<br />
Lond.1830; Butler, E.D.: Hungarian poems and fables. Lond.1877; Pándy, Calman de - Stenborg, Hans-Eric: Ungersk<br />
dikt. Sth.1944; Sørensen, Poul: Ungarns stemme. Kbh.1960: 67-69.<br />
19 Jfr. Ur Himfy’s kärlekssånger, i: Laffler, Béla: Ungersk lyrik. Sth.1922: 35-37, samt Pándy, Caiman de - Stenborg,<br />
Hans-Eric: Ungersk dikt. Sth.1944. Engelske, respektive franske oversettelser av hans lyrikk finnes i Bowring, John:<br />
Poetry of the Magyars. Lond. 1830 og Gara, Ladislas: Anthologie de la poésie hongroise. Paris 1962: 129-31.<br />
20 Mange av hans skuespill og dikt er oversatt, bl.a. til engelsk, fransk, italiensk og tysk, jfr. bl.a. Hermlin, Stephan:<br />
Ungarische Dichtung aus fünf Jahrhunderten. Budap.1970; Bowring, John: Poetry of the Magyars. Lond. 1930; Butler,<br />
E.D.: Hungarian poems and fables. Lond. 1877; Gaye, Selina: Ilka, the captive maiden and other stories. Lond. 1892;<br />
Gara, Ladislas: Anthologie de la poésie hongroise. Paris 1962: 139-41; Brott och straff. Ups.1845; Det osynliga såret, i:<br />
All världens berättare, 11/1955: 28-33.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 242 -