UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — VI. Ungarn under habsburgsk herredømme 1700 — 1790<br />
musikkverker, hvor elementer av ungarsk (folke)musikk også ble anvendt. Hans etterfølgere inviterte en av<br />
tidens største komponist, Joseph Haydn (1737-1809) i 1761 til Fertőd i Vest-Ungarn, og han ledet<br />
Esterházyenes hofforkestre i Fertőd og Kismarton (i dag: Eisenstadt) i 30 år, et tidsrom spekket med<br />
uroppførelser av hans egne verker, ikke minst operaene. Det er i første rekke takket være Haydns<br />
virksomhet at Habsburgerriket klarte å bli til tidens musikksentrum, mens i andre kunstarter nøyde det seg<br />
med etterfølgelsen.<br />
Bortsett fra Pál Esterházy, fantes det ingen flere skikkelser av betydning i 1700-tallets ungarske musikkliv.<br />
Men det utfoldet seg likevel en rik musikalsk aktivitet ved flere av de høyadelige residenser; flere av dem<br />
hadde anerkjente hoffkapeller og ble flittig besøkt av utenlandske musikere. Det utfoldet seg samtidig også<br />
et annet slags musikkliv: ved høyskolene i landet, der det ble sunget genuine folkemelodier og -viser som<br />
studentene bragte med seg dit fra ulike steder av landet. En del av dem ble i bearbeidet form også fremført i<br />
skoleteatrene.<br />
Det første virkelig profesjonelle teater ble åpnet i Pest 1774, i en bygning kalt Rondell, men teatrets språk<br />
var tysk. Først i 1790 ble det første ungarske teaterensemble etablert av oversetteren og skuespilleren<br />
László Kelemen (1760-1814), etterfulgt like etter av et annet ungarsk teater i Kolozsvár 1792. Fra 1780årene<br />
fikk ellers den såkalte verbunkos-musikk stadig større popularitet, i første rekke i byene. Den ble<br />
opprinnelig spilt ved vervingen av bondeguttene til soldatyrket (ungarsk verbunk, av tysk Werbung ‘verving’,<br />
‘rekruttering’), og hadde karakter av dansemusikk. Også csárdás-dansen skal være utviklet fra verbunkosmusikken<br />
(csárda er ‘vertshus’, ‘kro’ på slettelandet). Karakteristisk for begge er vekslingene mellom de<br />
langsomme og hurtige satsene. Verbunkos-musikken ble som oftest fremført av sigøynerorkestre og er<br />
derfor av mange feilaktig blitt oppfattet som typisk sigøynermusikk. Vi finner elementer av verbunkos hos<br />
mange fremragende komponister (Brahms, Haydn, Schubert m.fl.), som regel betegnet som all’ongaresee og<br />
alla zingarese.<br />
Ved siden av Esterházy-klanens slott i Fertőd var det i første rekke Grassalkovich-slottet i Gödöllő som<br />
fikk betydning for barokk-arkitekturen i Ungarn; aristokrater og adelige etterlignet disse to slottene ivrig over<br />
hele landet, og reiste dusinvis av slotter og herregårder, utstyrt med fine barokk møbler, orientalske tepper<br />
og brokader, gjerne omgitt av prektige park-anlegg.<br />
Bak byggverkene sto det imidlertid, særlig i begynnelsen, nesten utelukkende utenlandske arkitekter med<br />
Franz Anton Hillebrandt som det ledende navn blant dem. Også blant kunstnerne var flertallet, og de virkelig<br />
nevneverdige, utlendinger, i første rekke østerrikere, som f.eks. billedhuggeren Raphael Donner,<br />
freskomalerne Paul Troger, Franz Anton Maulbertsch og István Dorfmeister (sistnevnte kalte seg imidlertid<br />
ungarer) som skapte sine viktigste verker nettopp i Ungarn (f.eks. freskene i kirken av Sümeg, Lyceet i Eger,<br />
Sankt Ignatus-kirken i Győr, høyalteret i domkirken av Pozsony m.m.). Smijernkunstneren Henrik Fazola (eg.<br />
Fassole) bosatte seg i 1758 i Eger, og Fazola-familien ble til et sagnomsust kunstnerdynasti med<br />
smijernporter som sin spesialitet.<br />
Fra 1750-årene ble senbarokken i større eller mindre grad avløst av dens spesielle variant, rokokkoen.<br />
Den søkte å erstatte barokkens pompøse tyngde med mykhet og letthet. Rokokko berørte ikke i nevneverdig<br />
grad bygningskunsten, den gjaldt i stedet i første rekke som innredningens kunst (møbler og annet inventar),<br />
drakter, havearkitektur, altså nærmest en livsstil. I motsetning til f.eks. i England og Frankrike, preget<br />
rokokko på ingen avgjørende måte malerkunsten i Østerrike-Ungarn. Rokokkoens impulser ble formidlet fra<br />
Frankrike sammen med opplysningstidens idéer. Ungarn mottok dem imidlertid i liten grad direkte, men som<br />
regel via Østerrike. I kjølvannet av rokokkoen økte imidlertid interessen for fransk språk, litteratur, drakter og<br />
livsstil også i Ungarn. Når vi tar i betraktning Ungarns relative tilbakeliggenhet, grunnet tyrkerkrigenes tid og<br />
deretter landets halvkoloniale status i Habsburgerriket, kan det virke forbløffende, hvor fort opplysningstidens<br />
idéer klarte å nå dit. Mátyás Bél (den latinske navneformen, som han ofte brukte, er Belius; 1648-1749) som<br />
var 1700-tallets kanskje fremste vitenskapsmann i Ungarn, studerte i årene like etter århundreskiftet i Halle<br />
og brakte som elev av August Hermann Francke (1663-1727) med seg pietismens idéer tilbake til Ungarn,<br />
og ble en foregangsmann for hans rasjonalistiske oppfatninger innen pedagogikk og naturvitenskap. Den<br />
sanne polyhistor som han var, forsøkte han å tegne et fyldig bilde av Ungarn: dets historie, språk, geografi,<br />
etnografi, naturvitenskap, økonomi og helsevesen, i et altomfattende verk kalt Hungariae antiquae et novae<br />
prodomus (Nürnb.1723). Hans Notitia Hungariae novae historico-geographica. 1-5. (Wien 1735-42) betraktes<br />
egentlig som første del av dette stortanlagte verk; noen av de videre bind foreligger i manuskript. Verket<br />
Adparatus ad historiam Hungariae (Pozsony 1735) er den første vitenskapelige ungarske historiske<br />
kildesamling. Han utga også en tyskspråklig ungarsk grammatikk: Der ungarische Sprachmeister (Pozsony<br />
1729), dessuten en avis på latin som utkom ukentlig: Nova Posoniensia.<br />
I hans spor begynte det fra midten av 1700-tallet en ny historisk skole (som også kalles jesuittisk, idet<br />
flere av dens ledende historikere var jesuitter) å arbeide i Ungarn ved å anvende metodene til den moderne<br />
kildekritikk. György Pray (1723-1801) er mest kjent for verkene Annales veteres Hunnorum, Avarum et<br />
Hungarorum (...). (Wien 1761) og Annales regum Hungariae. 1-5. (Wien 1763-70). – István Katonas (1732-<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 202 -