UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — I. Karpatbekkenet før det ungarske landnåmet<br />
fra Egypt til Balkan. Italikerne erobret store deler av dagens Italia, frigerne flyttet fra Balkan til Lilleasia,<br />
illyrerne invaderte det vestlige Balkan, den doriske stamme (og kanskje også de andre greske stammene)<br />
toget igjennom Ungarn (kan landet sogar ha vært deres utgangspunkt som enkelte mener?) og igjennom<br />
Balkan frem til Peloponnesos. Ingen vet i dag om katastrofen i Karpatbekkenet eventuelt kan knyttes til disse<br />
folkebegelsene, og hvem som da sto for ødeleggelsene som utslettet en betydelig del av befolkningen.<br />
Bronsealderens siste fase i Ungarn kalles urnemarkperioden, og er karakterisert av visse særegne<br />
gravskikker. Bronsekunsten nådde nå sitt høydepunkt, men også jernet er allerede til stede. Datidens jern<br />
var dog av en vesentlig ringere kvalitet enn våre dagers, slik at bronsen ennå lenge fikk beholde sin forrang i<br />
Karpatbekkenet, hvor kobber- og tinngruvene fortsatt var intakte.<br />
JERNALDEREN (800 F.KR. TIL BEGYNNELSEN AV VÅR TIDSREGNING)<br />
Jernalderen, den yngste av de forhistoriske periodene, er preget av at jern i stadig større utstrekning ble<br />
benyttet til å lage redskap og våpen. Overgangen fra bronsealderen skjedde i Karpatbekkenet i løpet av 800tallet<br />
f.Kr. Jernet gjorde seg snart gjeldende på de fleste felter av livet. Især var det av stor betydning at<br />
jordbruksredskapene fra nå av ble mer varierte og effektive (hakke, sigd, ljå, snart også plugjernet). Det<br />
teknologiske fremskritt gjaldt imidlertid også våpnene, som dominerer stort i gravfunnene. Av dem får vi<br />
faktisk inntrykk av en temmelig krigersk tidsalder. I virkeligheten fant det imidlertid sted en stort sett fredelig<br />
utvikling, i hvert fall i det midtre Donau-området. Rent generelt kan man likevel si at jernet og jernteknologien<br />
overalt førte til at lagdelingen av befolkningen økte betraktelig.<br />
Skytiske folkeslag<br />
Den østlige del av Karpatbekkenet ble ved inngangen til jernalderen formelig oversvømmet av<br />
folkestammer fra kontinentets østlige steppeområder. Lenge trodde man at de var identiske med kimmerne,<br />
et nomadisk iransk rytterfolk fra Kaukasus. Kimmerne på sin side skal visstnok være identiske med<br />
kimmerierne, et folkeslag som ifølge Homer opprinnelig hadde holdt til ved “den fjerneste bredde av<br />
Okeanosstrømmen”, men som av historikeren Herodot ble plassert ved det Asovske havet. Ungarske<br />
historierverker bruker i dag betegnelsen preskyterne når de snakker om denne nomadiske folkestamme fra<br />
øst. Periodens kultur kalles, enda mer forsiktig, for Mezőcsát-kulturen, etter et viktig funnsted.<br />
Denne kultur var overraskende ensartet for hele området. De mest karakteristiske funnene er nok av<br />
utrustning og utstyr (seletøy) som står i forbindelse med deres hestehold, kjerre- og vognbruk og deres<br />
levesett som ryttere.<br />
De prydet gjerne gjenstandene sine med hestehoder – hesten sto formelig i sentrum av deres liv. De<br />
kjente til, og brukte jernet, men som oftest bare til smykker!<br />
Omkring år 550 f.Kr. nådde folkevandringens neste bølge frem til Karpatbekkenet: skyterne. Det var et<br />
iransk nomadefolk, som fra 700-tallet f.Kr. bodde i steppelandet nord for Svartehavet og dominerte etter<br />
hvert utstrakte områder fra det Kaspiske hav til Donau.<br />
(Ungarske sagn fra eldre tider, ungarske og utenlandske krønikerskrivere fra middelalderen med den<br />
ungarske Anonymus i spissen – jfr. hans Gesta Hungarorum – har ment at magyarene er etterkommere av<br />
skyterne. Det er nok så at begge kom fra de samme geografiske trakter til Karpatbekkenet, og at også deres<br />
levesett og kultur var tilnærmet identiske. For tiden er imidlertid skyternes iranske herkomst alminnelig<br />
akseptert, noe som i hvert fall utelukker etnisk identitet mellom de to folk. Det som imidlertid ikke er<br />
utelukket, er at ungarerne under sin langvarige vandring i steppeområdene eventuelt kan ha hørt til, eller<br />
under en iransk-skytisk statsdannelse i lengre eller kortere tid.)<br />
Skyternes inntrengen i Karpatbekkenet var bare en av bølgetoppene i tidens betydelige folkebevegelser.<br />
Andre kan ha vært forårsaket av hærtoget til perser-kongen Darius (Dareios) i år 513 f.Kr. Hans mektige<br />
hærstyrke dro da igjennom det østlige Balkan, krysset det nederste løp av Donau og marsjerte langt inn i<br />
steppeområdene.<br />
Skyternes innvandring i Karpatbekkenet førte til at det store ungarske sletteland som dets vestligste<br />
utpost, fra nå av ble en del av et utstrakt nomadisk folke-konglomerat med felles kulturgrunnlag. I første<br />
rekke er det fyrstegravene (Ártánd, Tápiószentmárton) som med sine rike funn (hjorteformet skjoldbeslag av<br />
gull, bronsespeil, pilekoggere, stridsøkser, sverd, spyd med gull- og sølvbeslag, og masser av smykker) gir<br />
oss et betagende bilde av denne kultur. Deres krigsvåpen var av jern, noe som gjorde dem overlegne i<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 9 -