UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — V. Det tredelte Ungarn<br />
Når det gjelder tidens kunsthåndverk, klarte gullsmedkunsten å holde sitt tidligere høye nivå, mens<br />
keramikken oppnådde en betydelig oppblomstring også i internasjonal sammenheng, takket være den<br />
såkalte habaner keramikk. Habanerne var etterkommere av en kristen sekt i Italia, kalt nuovi cristiani<br />
(anabaptister), fra omlandet til Faenza. Byens navn er opphavet til ordet fajanse, en keramikktype og -<br />
teknikk, kjent for sin hvite blyglasur. En rekke medlemmer av sekten flyktet fra Italia p.g.a. religiøs forfølgelse<br />
og slo seg blant annet ned i Vest-Ungarn, der tradisjonene etter kong Mátyás’ fajanseverksted i Buda fortsatt<br />
var levende. Habanernes opprinnelige italienske motiver ble her etter hvert supplert med ungarske farger og<br />
blomstermotiver; dermed ble det skapt en vakker, egenartet syntese som på midten av 1600-tallet også<br />
bredte seg til Transsylvania og Øst-Ungarn, da en del av habanerne forflyttet seg dit.<br />
Habanerkeramikken smeltet seg litt etter litt sammen med den folkelige ungarske pottemakerkunsten.<br />
Når det gjelder de økonomiske og sosiale forhold, kan vi til en begynnelse slå fast at de var sterkt preget<br />
av tilbakegangen av markedsøkonomien. Dette på sin side var en direkte følge av de parmanente<br />
krigshandlinger som ikke bare hindret det vanlige regulære handelssamkvem, men også<br />
produksjonsprosessen. Ungarn hadde under normale forhold alle forutsetninger for å kunne bli en<br />
korneksportør av betydning. I virkeligheten sank imidlertid kornutførselen så drastisk at den på 1600-tallet<br />
ikke lenger spilte noen nevneverdig rolle i ungarsk utenrikshandel.<br />
Grunnen til dette var at krigene la hindringer i veien for normal produksjon; åkrer og landsbyer ble ofte<br />
ødelagt, befolkningen utryddet eller jaget på flukt, den ferdigproduserte korn røvet av de herjende styrker<br />
eller i beste fall kjøpt opp av hærstyrkene. Krigen stengte også som oftest for de direkte handelsveier, mens<br />
eventuelle omveier var tidkrevende, mere usikre eller fordyrende som følge av tollgrensene. Til tross for<br />
disse forhold klarte Ungarn å holde oppe en betydelig utførsel av kveg i hele perioden. Ungarsk fe spilte en<br />
avgjørende rolle når det gjaldt kjøttforsyningen av Østerrike, Bøhmen, deler av Tyskland og Venezia.<br />
Dessuten var betingelsene for kveghold meget gunstige i datidens Ungarn med sine store avfolkede,<br />
uoppdyrkede områder og spesielle kvegraser som kunne klare seg ute gjennom hele året. Ovenikjøpet<br />
krevde fehold lite av arbeidskraft.<br />
Alt som er sagt ovenfor, gjelder, om enn med visse begrensninger, også vinproduksjonen. Vin var<br />
Ungarns andre eksportartikkel av betydning, selvom den hadde et noe mindre omfang. I større kvanta og<br />
regelmessig var den ungarske vinutførselen i første rekke rettet mot Polen, men på grunn av den særlige<br />
kvaliteten især de nordøstungarske viner oppnådde, ble den en ettersøkt delikatesse også på andre steder,<br />
ikke minst ved fyrstehoffene. Det var i den tid tokaier-vinen fra Tokaj hadde fått ry på seg for å være vinenes<br />
konge og kongenes vin. Utførselen av kveg og vin ga til dels store fortjenester. Produsentene var derfor<br />
svært interessert i størst mulig grad å unngå mellommen, og sto gjerne selv for utførselen. Dette gjaldt også<br />
adelen som fra før av og av naturen skydde alt som het handelsvirksomhet. Den var imidlertid ikke alene om<br />
å oppdage denne anledning til å erverve høy profitt. Hoffets finanseksperter i Wien og deres østerriksk-tyske<br />
handels- og pengeforbindelser strevet alt fra 1620-årene og med stadig økende tyngde etter i størst mulig<br />
grad, ja gjerne i sin helhet, å overta den ungarske eksport av især kveg.<br />
To ganger innførte hoffet “statlig” monopol på utførselen av kveget, og selvom det ikke lyktes helt, rørte<br />
dets proteksjonistiske økonomiske politikk ved vitale ungarske interesser og vakte derfor forbitret motstand<br />
fra ungarsk side. Wiens sentralistiske økonomipolitikk var jo en forlenget arm til Habsburgernes streben etter<br />
absolutistisk styre også over Ungarn. Den ungarske adel som i forsvar av sine privilegier alt fra før av viste<br />
en hårdnakket motstand mot eneveldet, var nå også av økonomiske grunner inspirert til i enda høyere grad å<br />
kjempe imot.Mange av adelen som tidligere hadde næret visse forventninger til Habsburgerne, ble nå trengt<br />
inn i opposisjon.<br />
Denne misnøye ga god grobunn til både den Wesselényske sammensvergelse i 1670 og noen år senere<br />
til den vesentlig bredere bevegelse av Thökölys kurutser. I tiden som fulgte etter landets frigjøring fra<br />
tyrkerveldet og etter at i 1687 også Ungarn er blitt til et habsburgsk arveland (noe som hadde åpnet for<br />
innføringen av eneveldet også i Ungarn), forsterket presset fra merkantilistene i Wien seg ytterligere mot<br />
Ungarn. Adelen så derfor en klar sammenheng mellom enevelde, sentralisering, germanisering og<br />
katolisering av landet, selvom sentralmyndigheten i første rekke var interessert i å skape en økonomisk<br />
enhet av riket. Den sentraldirigerte riksøkonomi forutsatte imidlertid i seg selv at Ungarn skulle behandles<br />
som koloni. Landets viktigste oppgave etter deres mening skulle være å levere råstoff til Østerrike.<br />
Denne kampen mellom ungarske økonomipolitiske interesser på den ene side og Wiens sentralistiske,<br />
merkantilistiske og proteksjonistiske interesser på den andre, kom til å melde seg med full tyngde først etter<br />
nedkjempelsen av Rákóczis frihetskamp, og preget i grunn hele den habsburgske undertrykkelsesperiode<br />
frem til 1867.<br />
1600-tallets økonomiske krise berørte nok samfunnet i sin helhet, dens hovedtyngde måtte likevel bæres<br />
av de livegne. For perioden ellers var forstivningen av samfunnssystemet et karakteristisk trekk, også i<br />
europeisk sammenheng. Som følge av dette ble mulighetene for overgang fra den ene stand til den andre<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 178 -