UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — I. Karpatbekkenet før det ungarske landnåmet<br />
grunnleggende ny utvikling i Karpatbekkenet. Før deres tilsynekomst var menneskene her veidemenn og<br />
sankere, eventuelt fiskere. Jordbrukskulturen førte til dyptgripende endringer av så vel natur som samfunn:<br />
man gikk over til bevisst å dyrke bestemte planter (utvelgelse og foredling av kornsorter og andre<br />
nyttevekster). Det oppsto samtidig behov for nye redskaper som igjen forutsatte nye tekniske metoder. Man<br />
temmet visse dyrearter, og kvegdrift fikk etter hvert stadig større innpass. Alt dette førte med seg omfattende<br />
økonomiske og sosiale omveltninger, ikke minst i form av fast bosetning og fremveksten av privat eiendom.<br />
Den eldste og mest omfattende neolittiske kultur i Ungarn er Körös-kulturen, som kan oppvise en klar<br />
forbindelse med den sørslaviske Starčevo-kultur. Dens sentrale områder lå i det sørøstlige Alföld (Store<br />
slettelandet). Körös-folket dyrket hvete og bygg, deres husdyr var til å begynne med sauer og geiter, men av<br />
lokale dyrearter temmet de senere også kyr og svin (hesten derimot ble innført noe senere fra<br />
steppeområdene i Sør-Russland). Hakkene og sigdene ble laget av ben, og de kjente til møllesteinen. Ved<br />
hjelp av slipe- og boreteknikken forbedret de dessuten vesentlig de gamle steinredskapene. De begynte å<br />
veve og spinne, og utviklet pottemarkerhåndverket. De tok også treet i bruk i stadig større omfang. Det mest<br />
karakteristiske for deres åndsliv var fruktbarhetskultusen (jfr. kvinnestatuettene), samt særegne, faste<br />
begravelsesskikker. – Her må nevnes også det oppsiktsvekkende funn av 3 leirtavler i Alsótatárlaka<br />
(rumensk Tartaria) i Transsylvania, med tegn risset inn, som viser stor likhet med de skrifttegn, som ble brukt<br />
i det gamle Mesopotamia. Det finnes enkelte slike tegn også på keramikkfunnene fra Tordos ved elven<br />
Maros.<br />
Enkelte formoder at det var sumeriske folkestammer som hadde brakt tavlene med seg hit, eller laget<br />
dem her etter å ha bosatt seg i disse traktene.<br />
Ved siden av Körös-kulturen finner vi fra denne tid også 2 andre kulturer i Ungarn: Linearkeramikkkulturen<br />
fra det store slettelandet og Linearkeramikk-kulturen fra Transdanubia. Vi må desutten nevne de<br />
såkalte tell-bosetningene fra slettelandet: sammenhengende bosetning over lengre tid førte ved en rekke<br />
steder til dannelsen av byhauger (tells), hvor generasjoners gamle hus ble jevnet med jorden og nye bygd<br />
over de gamle ruinene; dette førte etter hvert til at landsbyene eller de enkelte hus kom til å ligge langt<br />
høyere enn slettelandets naturlige nivå.<br />
I hele den neolittiske tid mottok Karpatbekkenet stadig nye bølger av ulike folkeslag fra syd og øst, som<br />
brakte med seg nye kunnskaper og impulser, og som i sin tur ble videreformidlet vest- og nordover og bidro<br />
dermed, som viktig bindeledd, til at jordbrukskulturen fikk sin utbredelse også der.<br />
KOBBERALDEREN (3.400—2.000 F.KR.)<br />
I motsetning til Vest- og Nord-Europa, fant det i Ungarn mellom neolittisk tid og bronsealder også sted en<br />
såkalt kobberalder.Grunnlaget for det var i første rekke områdets rike kobberforekomster, men kontakten<br />
med middelhavslandene og Midt-Østen må også ha spilt en betydelig rolle.<br />
Den viktigste og eldste kobberalderkultur i Ungarn var Tiszapolgár-kulturen. Det nye metallet, kobberet,<br />
var vel egnet til å lage nye og mer effektive krigsvåpen av. Det sikret dermed et teknisk-militært overtak for<br />
dem som var i besittelse av kobbervåpen. Man antar at det omtrent samtidig inntrådte en klimaendring med<br />
vesentlig mindre nedbør og tørrere, varmere vær, noe som skapte mindre gunstige vilkår for jordbruket enn<br />
det som fantes i senneolittisk tid. Åkerbruket mistet dermed sin dominerende stilling til fordel for kvegdrift.<br />
For å beskytte kvegflokkene og for å få utvidet beiteområdene, trengte man en skare av sterke menn som<br />
stadig bar våpen på seg.<br />
Skaren fikk snart en maktposisjon som ikke bare var rettet utad mot fiendtlige stammer, men også innad.<br />
Dette førte til en utpreget sosial differensiering og dannelsen av et tynt skikt av militæraristokrati, gjerne med<br />
en “prestekonge” i spissen. Dette fremgår meget tydelig av de aktuelle gravfunn: krigerskiktets menn fikk<br />
gjerne med seg våpen laget av kobber i graven som tegn på deres makt – til nå er det funnet bortimot 200<br />
slike våpen, de Heste av dem økser. Rike gravfunn av gullsmykker i de samme graver forsterker dette<br />
inntrykket ytterli- gere.<br />
Lengyel-kulturen i Transdanubia, som eksisterte omtrent på samme tid som Tiszapolgár-kulturen,<br />
fremviser stort sett de samme trekk, men dens grunnlag synes å ha vært noe spinklere. Mest utmerker den<br />
seg ved sin keramikk, med vakre malte farver. Kulturens Balaton-gruppe fremviser friske egeiske-anatoliske<br />
kulturelementer, formidlet gjennom Balkan av så å si permanente folkebevegelser.<br />
Den såkalte Badener-kultur (i Ungarn også kalt Péceler-kultur etter et viktig ungarsk funnsted) oppsto i<br />
den sene kobberalderen som en sammensmelting av disse sydlige kulturimpulser og av trekk som<br />
karakteriserte stedets urbefolkning som var bosatt her fra yngre paleolittisk tid (mennesket av Crô-Magnon-<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 7 -