UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — V. Det tredelte Ungarn<br />
ut av det nasjonale uføret. Det var takket være denne nye måte å tenke på at Transsylvania i Gábor<br />
Bethlens regjeringstid igjen kunne føre en politikk av europeisk gyldighet og betydning.<br />
Fredslutningene i Wien og Zsitvatorok var av meget stor betydning, men hadde begge en alvorlig<br />
skjønnhetsfeil: de ble inngått uten keiser Rudolf 2s samtykke, og egentlig mot hans vilje. Så lenge han vegret<br />
seg å sette sitt navnetrekk under dokumentene, kunne de ikke settes ut i livet. De første som fikk merke<br />
dette, var hajduene. Fra desember 1605 fikk vel ti tusen hajduer bosette seg ved hjelp av Bocskai, og fikk<br />
overdratt tilstrekkelig store jordstykker til å kunne klare seg som frie bønder. Dette arbeid stanset imidlertid<br />
fullstendig opp ved Bocskais død, enkelte komitater nektet sogar å anerkjenne gyldigheten av hajduenes nye<br />
privilegier.<br />
I november 1607 grep derfor bortimot 15-20 tusen av hajduene til våpen. Men erkehertug Matthias,<br />
forøvrig i full forståelse med det ungarske lederskiktet, klarte til slutt å kanalisere deres opprør i en bestemt<br />
retning, og ved hjelp av hajduene tvang han keiser Rudolf 2 til å si fra seg de ungarske, kroatiske og<br />
østerrikske troner (han beholdt imidlertid keisertittelen, samt Bøhmen og Tyrol). Erkehertug Matthias ble<br />
deretter av den ungarske riksdag i Pozsony 16. november valgt til Ungarns konge og István Illésházy til<br />
ungarsk palatin. Fra da av ble den ungarske riksdag delt opp i 2 kamre: overhuset for landets prelater og<br />
magnater, og underhuset, hvor stenderne møtte opp, dvs. adelens og byenes valgte representanter.<br />
I freden av Wien og i sine løfter avgitt av Matthias før han ble valgt til ungarsk konge bekreftet han den<br />
ungarske adels privilegier og stendernes rettigheter. De østerrikske, bøhmiske og moraviske stender skyndte<br />
seg derfor til å slutte seg til overenskomsten, og inngikk forbund med de ungarske stenderne til felles<br />
bevaring av stenderrettighetene.<br />
Stendermaktens styrking viste seg imidlertid å være et overgangsfenomen i riket, og egentlig imot tidens<br />
tendenser forøvrig som overalt i Europa nettopp innebar styrkingen av sentralmakten. (Alene i Polen klarte<br />
stenderne å vinne overtaket i sin kamp mot kongemakten; dette ble imidlertid heller en ulykke enn en vinning<br />
for landet selv.) I Ungarn ble hele 1600-tallet preget av motsetningsforholdet mellom kongens absoluttistiske<br />
bestrebelser og stendernes motstand. Men allerede kong Matthias (1608–19) klarte etter hvert å gjøre seg<br />
herre over det temmelig løse forbundet av de ungarske, østerrikske og bøhmisk-moraviske stender, og etter<br />
kort tid kunne han med støtte fra sin mektige rådgiver, kardinal Klesl, stort sett styre etter eneveldets<br />
prinsipper.<br />
De ungarske stender hadde likevel, sammenlignet med de østerrikske-bøhmiske, den fordel at de til en<br />
vis grad alltid kunne regne med Transsylvanias dekking i ryggen.<br />
Bocskai hadde like før sin død i sitt politiske testament foreslått Bálint Drugeth Homonnai til sin<br />
etterfølger. Stenderne valgte imidlertid istedet Homonnais svigerfar, Zsigmond Rákóczi, til ny transsylvansk<br />
fyrste (februar 1607), og dette valget ble også bekreftet av sultanen. Året etter (i mars 1608) ga han likevel<br />
avkall på fyrsteverdigheten til fordel for Gábor Báthory (1589–1613) som var det siste medlem av den<br />
sagnomsuste Báthory-familien. Han støttet seg til den del av hajduene som ikke var blitt bofaste eller som<br />
ikke likte seg i Det kongelige-habsburgske Ungarn.<br />
Gábor Báthory var en begavet ung mann med store vyer, men med sin umoralske levemåte og<br />
despotiske manerer skremte han etter hvert de fleste av sine tilhengere fra seg. Han brannskattet sakserne<br />
og angrep i 1610 Valakia, til tros for at både den valakiske voivod, Serban Radul og den moldaviske Movila<br />
Constantin hadde anerkjent hans overhøyhet. Opposisjonelle transsylvanske magnater sammensvor seg da<br />
mot ham, men komplottet ble avslørt, og dets ledere henrettet.<br />
Den høye Porte i Istanbul begynte nå å se med voksende misbilligelse på Báthorys styring av<br />
fyrstedømmet. Den grep begjærlig anledningen som bød seg da den transsylvanske opposisjon ba sultanen<br />
om å erstatte Gábor Báthory med András Ghiczy i fyrstestolen. Sultan Ahmed ga de transsylvanske stender<br />
befaling om å velge Ghiczy til ny fyrste. Ghiczy ble imidlertid slått av Báthorys styrker. Gábor Bethlen forlot<br />
da på ny Transsylvania, fordi han følte seg truet av Báthory, og søkte tilflukt hos tyrkerne. Sultanen besluttet<br />
deretter å anerkjenne Gábor Bethlens kandidatur til fyrstestolen. Bethlen fikk en tyrkisk hær til rådighet,<br />
marsjerte inn i Transsylvania og ble av riksdagen i Kolozsvár 23. oktober 1613 valgt til ny transsylvansk<br />
fyrste samtidig som riksdagen i et brev fratok Gábor Báthory fyrstetittelen. Den flyktende Báthory, for å redde<br />
sin trone, tilbød å overlate festningen (Nagy)Várad til tyskerne, hans hajduer likte imidlertid denne idéen<br />
dårlig og drepte ham. Gábor Bethlen ble dermed alene igjen på valplassen.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 163 -