UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
UNGARNS HISTORIE OG KULTUR
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
VINCE SULYOK : <strong>UNGARNS</strong> <strong>HISTORIE</strong> <strong>OG</strong> <strong>KULTUR</strong> — V. Det tredelte Ungarn<br />
ungarerne, széklerne og sakserne, og fikk praktisk talt ingen politiske rettigheter før 1848 5 . – Det som<br />
ovenfor ble sagt om rumenernes århundregamle “Drang nach Norden”, gjelder i stor grad også sørslavene<br />
som etter hvert i stadig større antall trengte seg inn i det ødelagte Sør-Ungarn, hvor den ungarske befolkning<br />
er blitt utryddet, slept bort eller drevet vekk av tyrkerne.<br />
Mangfoldigheten i Transsylvania gjaldt imidlertid ikke bare de etniske forhold, men også de konfesjonelle,<br />
dog med en viss grad av parallellitet mellom religion og nasjonal tilknytning av den enkelte “nasjon” og/eller<br />
det enkelte individ. Luthers læresetninger nådde fort Ungarn, i første rekke takket være de mange ungarske<br />
stundenter som til enhver tid oppholdt seg ved ulike tyske universiteter, men også fordi Ungarn bød på en<br />
meget mottagelig grobunn, ikke minst når det gjaldt visse antiføydale og folkelige trekk ved protestantismen.<br />
Et interessant poeng er forøvrig at Ungarns landegrenser i øst-sørøst (mot Russland og Balkan) markerte<br />
også reformasjonens ytterste utbredelse i disse retninger.<br />
Ved slaget i Mohács 1526 falt mange av landets katolske prelater og prester, noe som måtte etter hvert få<br />
følge også for den katolske kirkes organisasjoner. Predikantene hadde vendt ryggen til latin og tatt i bruk<br />
ungarsk i sine prekener, polemiske skrifter og i gudstjenestene, samtidig som store deler av Bibelen er blitt<br />
oversatt til ungarsk og utgitt i trykte former; disse trykksaker kunne dermed for første gang i historiens løp nå<br />
de virkelig store befolkningsmasser.<br />
De vestlige og nordlige landsdeler av Ungarn som kom under habsburgsk styre, forble katolske, fordi<br />
Habsburgerne gjorde alt de maktet for å forhindre reformasjonens utbredelse. Dette fikk til gjengjeld det<br />
tradisjonelt antityske adelige befolkninslag til å gå over til protestantismen i den grad at ved utgangen av<br />
1500-tallet innehadde protestantene en helt dominerende stilling i Øst-Ungarn/Transsylvania. Det alment<br />
utbredte prinsippet cuius regio, eius religio innebar at når en enkelt jordeier bestemte seg for den ene eller<br />
annen religion, måtte hele distrikter, sogar fylker, følge med ham, eventuelt gjentatte ganger i løpet av en<br />
mannsalder...<br />
De aller fleste ungarere valgte imidlertid protestantismens sveitsiske variant til sin nye religion, nemlig<br />
kalvinismen som en tid var så dominerende i Øst-Ungarn at den ganske enkelt var blitt kalt for “den ungarske<br />
religion”, og deres viktigste sentrum, byen Debrecen, for “kalvinismens Roma”. De fleste ungarere i<br />
fyrstedømme Transsylvania ble kalvinister, men også unitarierne hadde en god del tilhengere blant dem.<br />
Unitarierne som i hovedsak bygger sin trosoppfatning på Michel Servets 6 antitrinitariske meninger som<br />
forkaster treenighetslæren og Jesu guddommelighet, kunne med enda større rett kalt seg for “den ungarske<br />
religion” enn den ungarske kalvinisme, idet unitarismen hadde oppstått nettopp i Transsylvania (og parallelt i<br />
Polen). Dens radikale grunnlegger og første biskop, Ferenc Dávid (1520-79) endte sitt liv i fengsel – i den<br />
tolerante István Báthorys Transsylvania!<br />
Til gjengjeld fikk den luthersk-evangeliske religion meget beskjeden tilslutning blant ungarerne. Allikevel<br />
var den etter hvert blitt et tallmessig betydelig trossamfunn i Ungarn, takket være den del av byenes<br />
borgerskap som hadde tysk avstamning, samt “den saksiske nasjon” (universitas saxonum) i Transsylvania,<br />
dessuten andre koloniområder i Ungarn som næmest unisont sluttet seg til den “tyske” trosretningen. Luthers<br />
lære som jo hadde sine røtter i tysk virkelighet, og hans skrifter som er blitt forfattet på en forbilledlig tysk,<br />
fikk derved en forholdsvis stor utbredelse også i Ungarn.<br />
De transsylvanske saksernes evangeliske kirke ble dannet i november 1545, takket være Johannes<br />
Honterus (1498-1549) som i 1532 vendte hjem til sin hjemby Brassó (Kronstadt) etter å ha studert i Wien,<br />
5 Ungarske historikere og forskere avviser unisont teorien om at valakerne skulle være urbefolkningen i Transsylvania<br />
(dakorumensk kontinuitet). Jfr. bl.a. Documenta historiam Valachorum in Hungaria illustrantia usque ad annum 1400<br />
p.Christum. Utg.: Imre Lukinich, László Gáldi. Budap.1941; Györffy, György: Adatok a románok XIII. századi történetéhez<br />
és a román állam kezdeteihez ‘materialer til rumenernes historie i det 13.årh. og til begynnelsene av den rumenske stat’,<br />
i: Történelmi Szemle, 1/1964; Documenta historiam Valachorum in Hungaria illustrantia. Utg.: Antal Fekete Nagy, László<br />
Makkai. Budap.1941; Illyés, Elemér: History and ideology. The Daco-Roman theory in Rumanian historiography.<br />
Wien/Stuttg. 1982; Magyarok és románok ‘ungarere og rumenere’. 1.2. Red.: József Deér. Budap.1943; Tamás, L.:<br />
Romains, Romans et Roumains dans Vhistoirre de Dacia Trajana, i: Études sur l’Europe Centre-Orientale, 1/1936. Det<br />
rumenske standpunkt kommer klarest til uttrykk i bl.a. følgende verker: Daicoviciu, C. – Petrovici, E. Stefan, Gh.: Zur<br />
Frage der Entstehung der rumänischen Sprache und des rumänischen Volkes, i: Nouvelles études d’histoire. Publ.à<br />
occasion de XIe congres des sciences historiques, Stockholm 1960. Bucar.1960: 91-134; Horedt, K.: Das<br />
archäologische Bild der romanischen Elemente nach der Räumung Daziens, i: Dacoromania. Jahrbuch für östliche<br />
Latinität, 1/1973: 135-48; Brezeanu, Stelian: Daco-Romanian continuity. Buchar.1984.<br />
6 Hans kamp for sin lære, og prosessen mot ham i Geneve i 1553 (anført av selveste Calvin) som endte med at Servet<br />
ble brent på kjetterbålet, er på en fortreffelig måte skildret i et dramaverk av nettopp en transsylvansk-ungarsk forfatter<br />
av i dag, András Sütő (f. 1927): Csillag a máglyán (‘stjernen på bålet’, 1975) som hans drama heter på ungarsk; det er<br />
også tilgjengelig i tysk oversettelse med tit. Stern auf dem Scheiterhaufen (Wien 1979).<br />
___________________________________________________________________________________<br />
© Copyright Mikes International 2001-2006, Vince Sulyok 1958-2006 - 150 -