View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kronotop, som Atle Kittang kaller den (2009: 309). Denne vesensforskjellen i navngiving er<br />
verdt å merke seg, da den er langt fra tilfeldig fra Bakhtins side. Kronotopen har inspirert til<br />
mange nytolkninger og adapsjoner av begrepet. Dette skyldes i stor grad Bakhtins ord:<br />
We do not pretend to completeness or precision in our theoretical formulations<br />
and definitions. Here and abroad, serious work on the study of space and time<br />
in art and literature has only just begun. Such work will in its further<br />
development eventually supplement, and perhaps substantially correct, the<br />
characteristics of novelistic chronotopes offered by us here (1981: 85).<br />
Her åpner Bakhtin for en friere tolkning av kronotopbegrepet, og samtidig tar han forbehold<br />
om han ikke har alle svarene. Men er fri adapsjon og tolkning av kronotopen, med hjemmel i<br />
Bakhtins åpne definisjon, et problem? Mange forskere har nok tatt Bakhtins uvilje til finitt å<br />
definere kronotopen som et grønt lys til å bygge videre på begrepet – men hvor lenge kan man<br />
egentlig bygge før man sitter igjen med noe så forvrengt at det må defineres som noe annet<br />
enn sin opprinnelse? Er det mulig å bevege seg så langt vekk fra originalbegrepet at man i<br />
realiteten ikke lenger bedriver kronotopanalyse, eller trenger kronotopen for å komme frem til<br />
sine svar? Med utgangspunkt i Linda Nesbys doktoravhandling, En analyse av Knut Hamsuns<br />
romaner Pan, Markens Grøde og Landstrykere med utgangspunkt i kronotopbegrepet (2008),<br />
akter jeg å utforske noen av problemstillingene som oppstod som en følge av hennes<br />
videreutvikling av kronotopbegrepet.<br />
Nesby benytter seg hovedsakelig av kronotopteorien for å undersøke karakterer.<br />
Primærfokuset for hennes avhandling er karakterene i Hamsuns Pan (1894), Markens grøde<br />
(1917) og Landstrykere (1927) og deres forhold til hverandre innenfor de respektive<br />
romanenes univers. Hun søker å forklare deres relasjoner til hverandre samt deres relasjoner<br />
til omverdenen ut fra et kronotopisk begrepsapparat og på denne måten kaste nytt lys over tre<br />
allerede velutforskede romaner. Uten å bedømme kvaliteten av hennes funn og det friske<br />
pustet hennes nylesninger var for Hamsun-forskningen, så har Kittang særlig kritisert henne<br />
på to punkter. Den første innvendingen går på Nesbys manglende behandling av tidsbegrepet<br />
kontra sted. Bakhtin nevner sågar eksplisitt at «tid» er kronotopens viktigste komponent: ”...<br />
in literature the primary category in the chronotope is time” (1981: 85). Ved å nedprioritere<br />
tidsaspektet mener Kittang at Nesby drar kronotopbegrepet bort fra selve hovedpoenget ved<br />
det: sammensmeltningen av det temporale og spatiale og hva dette sier om den narrative<br />
håndteringen av tid. Han savner også en generell utførlig presisering av hva «tid» er og hva<br />
dens kobling med «verdier» innebærer:<br />
57