View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
View/Open - Bora - Universitetet i Bergen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
i at Griegs deltakelse i bombetokten over Berlin var et kalkulert selvmord, eller kom som et<br />
resultat av et underbevisst dødsønske. 4 I de første strofene av diktet “De beste”, posthumt<br />
utgitt i samlingen Friheten etter krigen, antyder også Grieg at døden kan være bedre enn ikke-<br />
handling – det er de nestbeste som overlever, de som ikke kjemper for sin tro:<br />
Døden kan flamme som kornmo;<br />
klarere ser vi enn før<br />
hvert liv i dens hvite smerte:<br />
det er de beste som dør.<br />
De sterke, de rene av hjertet<br />
som ville og våget mest;<br />
rolige tok de avskjed,<br />
en etter en gikk de vest.<br />
De levende styrer verden,<br />
en flokk blir alltid igjen,<br />
de uunnværlige flinke,<br />
livets nestbeste menn<br />
(1945: 71).<br />
Foruten at Ung må verden ennu være er en politisk roman, er det allment akseptert at<br />
Grieg for alvor forandret innstilling til kunstens oppgave etter hans opphold i Sovjet fra ca.<br />
1932-34. Man mener at det her går et vannskille i Griegs diktning hvor han i økende grad blir<br />
didaktisk og samfunnsengasjert i sine verk. Det er også diktningen hans etter 1934 som er<br />
mest anerkjent og blir husket best. Oppstykkingen av Griegs liv og forfatterskap i dikotomien<br />
“før/etter” Sovjetoppholdet har blitt vanlig, men bildet er derimot mer nyansert. Å si at Grieg<br />
gjennomgikk en markant helomvending fra å være sensibel borgerlig naturlyriker, slik han<br />
fremstår i diktsamlingene Stene i strømmen (1925) og Norge i våre hjerter (1929), til å bli en<br />
brennende kommunistisk samfunnsdebattant etter sovjetoppholdet, blir både problematisk og<br />
feil. Det finnes gode eksempler på samfunnsengasjement i hans før-sovjetiske periode. I den<br />
allerede nevnte Skibet gaar videre (1924) stiller han seg kritisk til sjømenns levekår. Barrabas<br />
(1927) inneholder også et samfunnsengasjement, hvor han trekker linjer mellom Jesu historie<br />
og den politiske situasjonen i Kina. Grieg viser både vilje og ønske om engasjement før<br />
Sovjet-oppholdet, det hadde bare ikke fått et tilstrekkelig utløp enda og spriket dermed i alle<br />
retninger. I 1929 ble nevnte engasjement rettet innover mot hjemlandet med diktsamlingen<br />
4 Griegs latente dødsønske har blitt spekulert i av blant annet Terje Lindberg og Halldor<br />
Kiljan Laxness (1962: 160).<br />
14