Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Steens</strong> <strong>skrifter</strong> <strong>Bind</strong> 5 av 6<br />
selvfølgelig mot å avgi stølsbeite til fremmede - synes han (313.) ikke å ha lagt vekt på. Han<br />
forutsetter at <strong>og</strong>så Vie har vært Svanøgods, men det er feilaktig. Av de mange bruk i Vie var<br />
det kun ett nemlig det seinere l.nr. 123, s<strong>om</strong> hadde vært Svanøgods <strong>og</strong> det til <strong>og</strong> med ikke<br />
annerledes enn at bygselrettigheten over bruket tilhørte andre. Om dette Viebruket vet en<br />
dessuten (IV,s.243) at det først 1653 ble kongens, <strong>og</strong> at det før hadde vært bondegods. Vies<br />
støling på Digernes er rimeligvis meget eldre enn d<strong>om</strong>men av 1640 <strong>og</strong> har intet å skaffe med<br />
det først seinere opprettede Svanøbirk. I kongens skjøte av 1662 oppføres s<strong>om</strong> overdratt til<br />
Svane: Vie, nemlig i stølsleie 1 laup smør, <strong>og</strong> med samme beløp oppføres leien i d<strong>om</strong>men av<br />
1640.<br />
Når Abraham <strong>og</strong> Jon Digernes forklarte stiftamtmannen at deres formenn har måttet<br />
forlate Digernes i armod på grunn av Viemennenes Støling, må dette være overdrivelse.<br />
Abraham <strong>og</strong> Jon sjøl hadde sittet mange år på gården da de 1728 klagde sin nød, <strong>og</strong> de eldre<br />
oppsittere, Kristoffer <strong>og</strong> Lars, hadde <strong>og</strong>så sittet der lenge, Kristoffer mindst 36 år <strong>og</strong> Lars<br />
mindst 2<strong>5.</strong> Derimot tør det være sant at Th<strong>om</strong>as Larsen formedelst armod måtte gå fra<br />
gården, <strong>om</strong> en enn kan tvile på at hans armod hadde sin grunn i at han ikke fikk være alene<br />
<strong>om</strong> havnegangen. 233.<br />
At stiftamtmann Undal så desidert tok Digernesmennenes parti, har naturlig-vis<br />
styrket deres håp <strong>om</strong> å bli stølinga kvitt, men Viemennene synes ikke å ha latt seg skremme<br />
av pålegget <strong>om</strong> å holde seg borte fra Digernes. Ikke lenge etter ble tvisten bragt inn (314.) for<br />
retten <strong>og</strong> avgjort ved d<strong>om</strong> av 12.juli 1731. Denne d<strong>om</strong> har jeg i sin tid lest, men jeg har ikke<br />
nå noen avskrift eller utdrag av den. Men så meget er imidlertid sikkert at den gikk<br />
Digernesmennene imot. Etter 1731 var det så vidt en kan se av de bevarte protokollene en<br />
pause i striden, men siden blusset den opp påny. Den smukke hensikt Undal hadde hatt med<br />
sin resolusjon, at "fork<strong>om</strong>me Processer," ble ikke oppnådd. Det er tvert imot grunn til å anta<br />
at resolusjonen ved å vekke falske forhåpninger hos Digernesmennene, har ført til prosesser<br />
s<strong>om</strong> eller ikke ville ha vært anlagt.<br />
Jeg k<strong>om</strong>mer seinere tilbake til disse tvistigheter <strong>om</strong> Viemennenes støling i<br />
Digernesmarka, Men først vil jeg følge hvert enkelt av de to bruk s<strong>om</strong> Digernes siden ca<br />
1700 har vært delt i, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> i den eldste trykte matrikkel betegnes s<strong>om</strong> l.nr. 154 <strong>og</strong> 155 av<br />
skyld 18 mark for hvert bruk.<br />
Løpenr. 154.<br />
Det var dette bruk Abraham Andersen 1699 fikk bygsel på, <strong>og</strong> s<strong>om</strong> han 1726 kjøpte<br />
på auksjonen. Hvor Abraham <strong>og</strong> hans kone k<strong>om</strong> fra har jeg ikke funnet ut. Jeg vet ikke<br />
engang konens navn. En Marthe Olsdatter Digernes døde 76 år gammel 1741. Kanskje var<br />
- 168 -