Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
Steens skrifter om Førde sokn. Bind 5. - Fylkesarkivet i Sogn og ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Steens</strong> <strong>skrifter</strong> <strong>Bind</strong> 5 av 6<br />
Det oldnorske refr betyr rev <strong>og</strong> bruktes i riktig gammel tid s<strong>om</strong> (206.) manns-navn. Det<br />
ligger nær for hånden å anta at dette mannsnavn er det første ledd i gårdsnavnet Refsdal, men<br />
vår største autoritet på <strong>om</strong>rådet, avdøde professor Olaf Rygh, har ikke den oppfatning. I sin<br />
bok "Gamle Personnavn i norske Stedsnavn" oppregner han en hel del gårdsnavn i vårt land<br />
s<strong>om</strong> kan tenkes dannet av mannsnavnet Refr, men Refsdal finnes ikke blant dem. Hans grunn<br />
for det synes bl.a. å være den at det var i eldgammel tid at Refr ble brukt s<strong>om</strong> egennavn, <strong>og</strong> at<br />
denne bruk var opphørt før Refshammer ble opptatt s<strong>om</strong> gård, for Refsdal kan ikke være noen<br />
gammel gård. Navnet Refsnes utenfor gården ved Movatnet <strong>og</strong> det eldre navn Refshammer<br />
har ganske visst sammenheng med det nå brukte navn Refsdalen. Når et annet verk av Rygh<br />
"Noreke Gårdsnavn" k<strong>om</strong>mer så langt s<strong>om</strong> til Nordre Bergenhus amt, vil en få den forklaring<br />
s<strong>om</strong> kan gis.<br />
Vi hørte at Refsdalen 1626 var Allehelgensgods. Det samme var tilfelle med<br />
størsteparten av Sunde <strong>og</strong> med Ullebust, Masdal, Eiterlien altså alle gårdene i Sundsdalen på<br />
Digernes nær. Det var gammelt kirkegods. Også Hagen var Allehelgensgods. Med dette navn<br />
betegnes at gårdk<strong>om</strong>plekset i den katolske tid tilhørte Allehelgenskirken i Bergen, s<strong>om</strong> stod<br />
der hvor nå Arbeidsanstalten står (I <strong>Steens</strong> tid. O.Tj) Dette gods ble liks<strong>om</strong> bispegodset <strong>og</strong><br />
klostergodset på reformasjons-tiden inndratt under kronen <strong>og</strong> forlenet bort til danske<br />
adelsmenn - fra 1601 i forening<br />
(207.) med Utstein Kloster (på Moster.O.Tj.) Under 7.februar 1665 solgte kong Fredrik den<br />
tredje godset til noen danske herremenn, s<strong>om</strong> høkret det ut i småpartier. Den nye<br />
Førdspresten, hr. Peder Finde, oppføres 1672 s<strong>om</strong> eier av Refsdal <strong>og</strong> så godt s<strong>om</strong> alt det<br />
andre Allehelgensgodset i <strong>Førde</strong> s<strong>og</strong>n, <strong>og</strong> 1684 var hans sønn, hr. Rasmus Finde, blitt eier av<br />
Refsdalen. Denne Rasmus Finde der døde 1694 s<strong>om</strong> s<strong>og</strong>neprest til Gloppem var gift med<br />
Anne Jensdatter Schreuder, <strong>og</strong> hun solgte 1707 gården til daværende oppsitter, Rasmus<br />
Nilsen. Siden har gården stedse vært i bønders eie. 148.<br />
Jeg går nå tilbake til brukerne av gården. Disse var s<strong>om</strong> alt sagt Mathias <strong>og</strong> enken,<br />
men 1635 finner vi Tosten Olsen s<strong>om</strong> eneste oppsitter på gården, <strong>og</strong> han satt der til sin død<br />
168<strong>5.</strong> Tosten k<strong>om</strong> fra Ekeland <strong>og</strong> vil finnes <strong>om</strong>talt i 4. bind, side 27. I den første tid kalles<br />
han Tosten Refshammer, dels Tosten Refsdal, men ved århundrets midte synes det siste navn<br />
å ha festnet seg. For året 1645/46 betalte han koppskatt for seg, sin kone <strong>og</strong> to tjenestepiker,<br />
<strong>og</strong> 1657 betalte han kvegskatt for 1 hest, 11 kyr, 12 geiter <strong>og</strong> 12 får. I Findes folkeliste av<br />
1664 oppgis han å være 68 år gammel <strong>og</strong> å ha heime hos seg sønnen Ole Tostensen, men<br />
ingen tjenestedrenger. Refsdals landskyld var 2 pund smør 1626, men i regnskap fra 1661<br />
oppgis den til 2 pd. 6 mk. <strong>og</strong> her forklares det tillike at gården har noen sk<strong>og</strong> til brenne <strong>og</strong><br />
- 108 -