Se utdrag fra boken i PDF-format her - Guds og Kristi kirke
Se utdrag fra boken i PDF-format her - Guds og Kristi kirke
Se utdrag fra boken i PDF-format her - Guds og Kristi kirke
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
‘Jeg er,’ i Jesajah 40-55<br />
Er Gud Kristus 39<br />
Ordene ani hu <strong>og</strong> ani JHWH fungerer i Jesajah 40-45 som en guddommelig presentasjonsformel:<br />
Gud omtaler seg slik når han står overfor sitt folk <strong>og</strong> presenterer<br />
seg som dets eneste Gud. Nå er det avgjørende viktig for forståelsen av de johanniske<br />
‘Jeg er’ - ordene <strong>og</strong> kjenne til hvordan det hebraiske ani hu er oversatt i den<br />
førkristne greske oversettelsen av Det gamle testamente <strong>Se</strong>ptuaginta, for det er<br />
denne greske bibel Johannes hovedsakelig bruker når han siterer <strong>og</strong> alluderer til<br />
GT.<br />
Og forholdet er da at <strong>Se</strong>ptuaginta på en rekke steder i Jesaja-<strong>boken</strong>s andre hoveddel,<br />
bl.a. i JES 41:4, 43:10, 43:25, 46:04, 48:12 <strong>og</strong> 52:6, oversetter det hebraiske<br />
ani hu med det greske ego eimi, altså med de samme ordene som er brukt i Jesu<br />
absolutte ‘Jeg er’ - ord i den greske grunnteksten til JOH 8:24, 8:28 <strong>og</strong> 13:19.<br />
I den greske bibel synes de absolutte ego emi - ordene å være brukt med en dobbelfunksjon:<br />
De brukes på den ene side for å presentere Israels Gud som den eneste<br />
sanne frelser <strong>og</strong> Herre, jfr. JES 43:10-11, <strong>og</strong> de kan på den annen side fungere som<br />
et guddommelig navn. Således oversettes JES 43:25, hvor den hebraiske teksten<br />
har: ‘Jeg, jeg er han som sletter ut dine misgjerninger (min oversettelse), til gresk<br />
på en måte som kan gjengis slik på norsk: ‘Jeg er ‘Jeg er’ som sletter ut dine misgjerninger.’<br />
Det samme forhold har vi i JES 51:12 hvor det i den grerske oversettelsen heter:<br />
‘Jeg er ‘Jeg er’ som trøster dere.’ Den spesielle formelen ani hu med varianter inntar<br />
for øvrig en viktig plass i enkelte jødiske festliturgier <strong>og</strong> brukes da som et regulært<br />
gudsnavn <strong>og</strong> fungerer som gudsproklamasjon.<br />
NO 78/85 er ikke alene om å oversette de absolutte ‘Jeg er’ - ordene i Johannesevangeliet<br />
i lys av de stedene i Jesaja-<strong>boken</strong> der den greske bibelen oversetter den<br />
hebraiske formelen ani hu med ego emi. En rekke nyere bibeloversettelser gjør det<br />
samme. Jeg mener det i tillegg til det rent filosofiske <strong>og</strong>så kan angis andre grunner<br />
for at dette er en nærliggende tolkning, men det vil føre for langt å komme inn på<br />
det <strong>her</strong>.<br />
GTs guddommelige ‘jeg.’<br />
Tolkes ‘Jeg er’ - ordene i det fjerde evangelium på bakgrunn av de nevnte steder<br />
<strong>fra</strong> Jesaja-<strong>boken</strong>, er det GTs guddommelige ‘jeg’ vi møter i Jesu munn. Jesus<br />
anvender, på en måte som var helt utenkelig for skriftlærde i hans samtid, <strong>Guds</strong> hellige<br />
‘jeg er’ på seg selv. Hans ‘jeg’ er ett med GTs goddommelige ‘jeg.’ Dette er<br />
for øvrig på linje med en rekke andre ord av Jesus der han <strong>og</strong>så suverent tar det<br />
guddommelige ‘jeg’ i sin munn, jfr. f.eks. Matteus 11:28-30.