Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sammendrag<br />
I <strong>2012</strong> vil todelingen og tildels tredelingen av norsk industri utvikle seg ytterligere. Særlig<br />
i arbeidsmarkedet gir dette seg store utslag.<br />
Totalt venter industrien i <strong>2012</strong> sju prosent vekst i omsetningen, herunder fire prosent på<br />
eksportmarkedet. Sysselsettingen ventes å øke. Det er særlig ingeniører og sivilingeniører<br />
som skal ansettes.<br />
De oljerelaterte industribedriftene har vekstplaner på ca 15 prosent både til salg hjemme<br />
og internasjonalt. Mange av disse bedriftene har sterke ambisjoner om å skaffe nye ansatte<br />
for å ta unna veksten i <strong>2012</strong> og årene framover. Det er liten tvil om at dette vil føre til<br />
press etter noen typer arbeidskraft, samtidig som etterspørselen utvilsomt vil løses dels<br />
ved arbeidsinnvandring til Norge, dels ved at aktivitet vil legges til andre land.<br />
<strong>Industri</strong>en utenom oljeklyngen forventer én til to prosent omsetningsvekst, herunder<br />
uendret omsetning på eksportmarkedet. Disse bedriftene antas å sysselsette færre om et<br />
år. Her er det stort sprik, fra bedrifter som vokser jevnt og trutt til bedrifter som sliter<br />
med å overleve på kort sikt. Derfor snakker vi nå om tredeling av norsk industri.<br />
Samtidig kan <strong>2012</strong> bli et litt vel spennende år ettersom vi enda ikke vet om pågående<br />
eurokrise ebber gradvis ut eller tiltar og for alvor sprer seg til Norge. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
forventer at Regjeringen raskt er beredt på å møte en spredning av europeisk bankkrise til<br />
Norge med egnede tiltak.<br />
Etter at innfasingen av oljepengene for alvor satte i gang for ti år siden, pengepolitikken<br />
ble lagt om og handlingsregelen innført, har Norge opplevd en årlig merlønnsutvikling i<br />
forhold til konkurrentlandene. De første årene var merlønnsutviklingen beskjeden, mens<br />
vi de siste årene har hatt en merlønnsutvikling på to til tre prosent årlig. Virkningen<br />
kommer gradvis, ikke kvartal for kvartal, men over tid.<br />
Intensjonen da politikken ble lagt om, var en betydelig mindre årlig merkostnad i<br />
arbeidsmarkedet enn den vi har sett de siste årene. Partene i arbeidslivet og Regjering/<br />
Storting må dele på ansvaret. Stortinget vedtok opprinnelig at en vesentlig del av<br />
oljepengene skulle bidra positivt til omstilling i form av infrastruktur, næringsrettet FoU<br />
og vekstfremmende skattereduksjoner. Denne politikkanbefaling ble fulgt særlig de første<br />
årene, men har klart avtatt over tid. Det er derfor en villet politikk vi nå ser konturene av.<br />
Europa er eneste verdensdel med kvotehandel for klimagasser. Dette gir en særeuropeisk<br />
kostnadsøkning. En av effektene av kvotehandel er at kraftpriser i Europa, også den<br />
norske, har steget med ti øre/kWh, en særeuropeisk kostnadsøkning.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
7