Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
Konjunkturrapport 2012 - Norsk Industri
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Konjunkturrapport</strong><br />
<strong>Norsk</strong> INdustrI <strong>2012</strong><br />
<strong>2012</strong>
Arbeidet med rapporten ble avsluttet 6. februar <strong>2012</strong>.<br />
Forsidefoto: www.istockphoto.com<br />
Montasje: Hans Y. olsen, Malstrøm As<br />
utforming: Malstrøm As<br />
trykk: BK Grafisk, sandefjord
<strong>Konjunkturrapport</strong><br />
<strong>2012</strong><br />
oslo, 6. februar <strong>2012</strong>
Innhold<br />
Sammendrag 7<br />
1. Hvordan blir <strong>2012</strong>? 9<br />
1.1 Omsetning og eksport 10<br />
1.2 Resultatutvikling 11<br />
1.3 Konsekvenser i arbeidsmarkedet 12<br />
1.4 Investeringer 16<br />
1.5 Omstilling i stadig dyrere høykostland 19<br />
2. Situasjonen i internasjonale markeder 21<br />
2.1 <strong>Industri</strong>en i Sverige og Norge 21<br />
2.2 <strong>Industri</strong>vekst i USA – henger vi med? 23<br />
2.3 Økt konkurransekraft i Tyskland gir utfordringer 24<br />
og muligheter<br />
2.4 God utvikling for eksport til Kina, men… 26<br />
2.5 Øvrige markeder 26<br />
2.6 Svak eksport i vekstmarkedene 27<br />
2.7 Betydningen av eurokrisen 2011 vs. finanskrisen 2009 28<br />
2.8 Tradisjonell industri trenger eksportsatsing 29<br />
2.9 Bedriftenes satsingsområder <strong>2012</strong>/2013 30<br />
3. Petroleums- og energimarkeder 31<br />
3.1 Utvikling i petroleumsmarkedene 32<br />
3.2 <strong>Norsk</strong> teknologiutvikling <strong>2012</strong> 36<br />
4. I euroens tegn 39<br />
Av gjesteskribent Karen Helene Ulltveit-Moe,<br />
professor ved Universitetet i Oslo<br />
5. Kronen er verdens beste valuta 43<br />
Av gjesteskribent Kyrre Aamdal,<br />
seniorøkonom i DNB Markets<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
5
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
6<br />
6. Utfordringene for konkurranseutsatt industri i Norge 47<br />
6.1 Kronekursen 47<br />
6.2 Særnorsk kostnadsvekst 49<br />
6.3 Finansmarkedene 51<br />
6.4 Skattene har økt 51<br />
6.5 Avgiftene har økt 55<br />
6.6 Bevilgningene til innovasjon stopper opp 56<br />
6.7 Behov for et krafttak innen samferdsel 57<br />
6.8 Behov for styrket kapitaltilgang 60<br />
6.9 Økt behov for ingeniører og sivilingeniører 62<br />
6.10 Karbonlekkasjen fra Europa øker 71<br />
6.11 Særlige utfordringer i nordområdene 76<br />
6.12 Virkemiddelapparatet må forbedres 80<br />
6.13 Konkurranseevnen er svekket 81<br />
6.14 Rammebetingelsene må bedres 84<br />
7. Rammebetingelsene må endres for å stimulere<br />
industrivekst 85<br />
7.1 Tiltak hvis finanskrisen brer seg 86<br />
7.2 Bedriftene ønsker rammebetingelser som kan styrke<br />
konkurransekraften 87<br />
Om undersøkelsen 90<br />
Vedlegg<br />
Spørreskjema 91<br />
Bedrifter som har svart på undersøkelsen 96
Sammendrag<br />
I <strong>2012</strong> vil todelingen og tildels tredelingen av norsk industri utvikle seg ytterligere. Særlig<br />
i arbeidsmarkedet gir dette seg store utslag.<br />
Totalt venter industrien i <strong>2012</strong> sju prosent vekst i omsetningen, herunder fire prosent på<br />
eksportmarkedet. Sysselsettingen ventes å øke. Det er særlig ingeniører og sivilingeniører<br />
som skal ansettes.<br />
De oljerelaterte industribedriftene har vekstplaner på ca 15 prosent både til salg hjemme<br />
og internasjonalt. Mange av disse bedriftene har sterke ambisjoner om å skaffe nye ansatte<br />
for å ta unna veksten i <strong>2012</strong> og årene framover. Det er liten tvil om at dette vil føre til<br />
press etter noen typer arbeidskraft, samtidig som etterspørselen utvilsomt vil løses dels<br />
ved arbeidsinnvandring til Norge, dels ved at aktivitet vil legges til andre land.<br />
<strong>Industri</strong>en utenom oljeklyngen forventer én til to prosent omsetningsvekst, herunder<br />
uendret omsetning på eksportmarkedet. Disse bedriftene antas å sysselsette færre om et<br />
år. Her er det stort sprik, fra bedrifter som vokser jevnt og trutt til bedrifter som sliter<br />
med å overleve på kort sikt. Derfor snakker vi nå om tredeling av norsk industri.<br />
Samtidig kan <strong>2012</strong> bli et litt vel spennende år ettersom vi enda ikke vet om pågående<br />
eurokrise ebber gradvis ut eller tiltar og for alvor sprer seg til Norge. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
forventer at Regjeringen raskt er beredt på å møte en spredning av europeisk bankkrise til<br />
Norge med egnede tiltak.<br />
Etter at innfasingen av oljepengene for alvor satte i gang for ti år siden, pengepolitikken<br />
ble lagt om og handlingsregelen innført, har Norge opplevd en årlig merlønnsutvikling i<br />
forhold til konkurrentlandene. De første årene var merlønnsutviklingen beskjeden, mens<br />
vi de siste årene har hatt en merlønnsutvikling på to til tre prosent årlig. Virkningen<br />
kommer gradvis, ikke kvartal for kvartal, men over tid.<br />
Intensjonen da politikken ble lagt om, var en betydelig mindre årlig merkostnad i<br />
arbeidsmarkedet enn den vi har sett de siste årene. Partene i arbeidslivet og Regjering/<br />
Storting må dele på ansvaret. Stortinget vedtok opprinnelig at en vesentlig del av<br />
oljepengene skulle bidra positivt til omstilling i form av infrastruktur, næringsrettet FoU<br />
og vekstfremmende skattereduksjoner. Denne politikkanbefaling ble fulgt særlig de første<br />
årene, men har klart avtatt over tid. Det er derfor en villet politikk vi nå ser konturene av.<br />
Europa er eneste verdensdel med kvotehandel for klimagasser. Dette gir en særeuropeisk<br />
kostnadsøkning. En av effektene av kvotehandel er at kraftpriser i Europa, også den<br />
norske, har steget med ti øre/kWh, en særeuropeisk kostnadsøkning.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
7
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
8<br />
Kraftintensive bedrifter kan unngå den europeiske kostnaden ved å flytte til andre<br />
land, og det oppstår karbonlekkasje. Kommisjonen ønsker tiltak mot karbonlekkasje,<br />
og bl.a. Tyskland har satt i verk tiltak for å unngå dette. Flere land, som bl.a.<br />
Storbritannia, har varslet at de vil iverksette tiltak. Kraftintensive bedrifter i Norge<br />
er godt posisjonert på verdensmarkedet med lave utslipp per produsert tonn og med<br />
teknologisk forsprang. Men uten en felles global pris på CO 2 -utslipp eller tiltak mot<br />
karbonlekkasje kan vi miste noen av de meste effektive bedriftene.<br />
<strong>Industri</strong>folk er omstillingsdyktige. Kostnadsproblemet er møtt med kraftige omstil-<br />
linger der bedriftene går «oppover i verdikjeden», endrer mannskap og arbeider hardt<br />
med produktutvikling. Dette er krevende, men nødvendig, og har visse konsekvenser<br />
for politikken framover, hvis industrien fortsatt skal kunne videreutvikle seg i Norge:<br />
• Lønnsoppgjøret i år må komme i land innen forsvarlige rammer<br />
• Valutakursen er for sterk - Norges Bank må fortsette å håndtere rentesettingen<br />
fleksibelt, ved også å se framover, og resten av politikken må bidra<br />
• Oljepengebruken må vris tilbake mot intensjonen da dette ble innført<br />
– næringsrettet FoU og innovasjon må løftes betydelig<br />
• Særnorske skatte- og avgiftsøkninger de siste årene må reverseres<br />
• Kapasiteten på utdanning av sivilingeniører må økes da dagens etterspørsel er mer<br />
strukturell enn konjunkturell<br />
• Ingeniørstudiet må redusere frafallet og finansieres slik at det avspeiler<br />
driftskostnadene<br />
• Det nye statlige organet som skal overta tilbudet om eksportfinansieringslån fra<br />
1. juli, må bli mest mulig kundeorientert og konkurransedyktig<br />
• Tiltak mot karbonlekkasje må innføres
1. Hvordan blir <strong>2012</strong>?<br />
Å spå om framtiden er ikke enkelt. I 2011 gikk<br />
flere arabiske land gjennom opprør, regimefall,<br />
krig og sosiale omveltninger. Dette hevet<br />
oljeprisen med 50 prosent. Japan ble rammet<br />
av flere store ulykker samtidig, noe som slo<br />
ut mye produksjonskapasitet i verdens tredje<br />
største økonomi. Statsgjelden i Europa forårsaket<br />
bankkrise i Europa. Alt dette virket sterkt inn på<br />
verdensøkonomien i fjor og effektene fortsetter<br />
inn i <strong>2012</strong>, særlig for sistnevnte.<br />
Få av disse internasjonale rystelsene var spådd året<br />
i forveien. Det er derfor med ydmykhet vi lager<br />
prognose for året vi er inne i.<br />
Ledere i våre medlemsbedrifter forventer en<br />
samlet vekst på sju prosent i <strong>2012</strong>. Dette må ses<br />
i lys av at andre halvdel av 2011, og særlig fjerde<br />
kvartal ble vesentlig svakere enn det som lå til<br />
grunn for prognosene i fjorårets konjunkturrapport.<br />
I 2011 falt omsetningen på hjemmemarkedet<br />
med 4,7 prosent.<br />
Det er hjemmemarkedet med 12 prosent vekst<br />
som trekker opp i år. I eksportmarkedene ventes<br />
Prosent<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
-10<br />
-20<br />
-30<br />
Bedriftenes omsetning<br />
en vekst på i overkant av fire prosent. Bedrifter<br />
som har en vesentlig andel av sin omsetning rettet<br />
mot offshorerelaterte næringer forventer betydelig<br />
bedre tider i <strong>2012</strong>, og årene framover, enn øvrige<br />
industribedrifter.<br />
Europeiske land, og særlig Nord-Europa, er det<br />
viktigste eksportmarkedet for norsk industri.<br />
<strong>Industri</strong>ens to viktigste eksportland, Tyskland og<br />
Sverige, har inntil nylig hatt et økende aktivitetsnivå.<br />
Dette avspeiler seg i fortsatt eksportvekst til<br />
disse landene og dermed Europa totalt sett.<br />
Det er likevel liten tvil om at omfattende innstramminger<br />
i nesten alle europeiske land vil dra<br />
ned aktivitetsnivået og dermed mulighetsrommet<br />
for eksport fra norsk industri. Pågående bankkrise<br />
i Europa bremser norsk industris europeiske<br />
kunders evne til ekspansjon. Men i våre viktigste<br />
eksportmarkeder er det statsfinansiell stabilitet og<br />
tilbakeholdt etterspørsel.<br />
Utfordringene rundt euroens framtid og flere<br />
lands refinansieringsproblemer vil gi vedvarende<br />
usikkerhet utover i <strong>2012</strong>. Det er lite som tyder<br />
Hjemmemarkedet Eksportmarkedet<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
FIGUR 1.1: <strong>Industri</strong>ledere i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> forventer en samlet vekst på sju prosent i <strong>2012</strong>. KIlde: NorsK INdustrI<br />
1<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
9
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
10<br />
på en rask løsning av de kompliserte underliggende<br />
problemene som finnes i euroområdet, der<br />
landene har svært ulike forutsetninger og kultur,<br />
men felles valuta.<br />
Samtidig opplever Norge og deler av norsk<br />
industri et, i europeisk sammenheng, tilnærmet<br />
særnorsk eldorado i form av høy oljepris og stadig<br />
høyere nivå for investeringer på norsk sokkel (og<br />
internasjonale oljeprovinser). Dette bidrar ytterligere<br />
til et særnorsk høyt overskudd på betalingsbalansen,<br />
samt gir en enorm etterspørselsimpuls<br />
til deler av industrien og annet næringsliv.<br />
Årets undersøkelse viser en klar todeling i<br />
industrien. Stadig flere bedrifter leverer helt eller<br />
delvis til olje- og gassindustrien, med økonomiske<br />
rammer som går ut over resten av industrien.<br />
Vi har i årets rapport skilt ut de bedriftene som<br />
har 30 prosent eller mer av omsetningen til<br />
olje- og gassindustrien/leverandørindustrien.<br />
Vår vurdering er at hvis 30 prosent eller mer av<br />
leveransene går til dette vekstmarkedet, påvirkes<br />
hele bedriften. Samt at de også har potensial til å<br />
øke andelen.<br />
Noen medlemmer har levert tall på konsernnivå,<br />
som gjør at hele konsernet faller innenfor eller<br />
utenfor definisjonen. Mens rapportering fra hvert<br />
enkelt datterselskap nok hadde gitt noen utenfor<br />
og noen innenfor. Dette gjør det vanskelig å<br />
trekke noe sylskarpt skille, men utslagene er like<br />
fullt statistisk signifikante.<br />
Utvalget framstår som representativt for<br />
medlemsmassen i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> totalt. Mer om<br />
utvalget og undersøkelsen i «Om undersøkelsen».<br />
1.1 OMSETNING OG EKSPORT<br />
Internasjonalt startet finanskrisen for nesten fem<br />
år siden. I Norge nådde industriell sysselsetting<br />
en topp året i 2008. Finanskrisen har blitt avløst<br />
av en global konjunkturnedgang, som ikke er<br />
over, og en europeisk kredittkrise som ennå ikke<br />
er løst.<br />
Ved inngangen til <strong>2012</strong> møter norsk industri<br />
en forventet svakere utvikling i global økonomi,<br />
og svak eller negativ utvikling i flere<br />
eksportmarkeder med økende markedsrisiko.<br />
Både Det internasjonale pengefondet (IMF) og<br />
Verdensbanken nedjusterte den globale veksten<br />
i januar-oppdateringene som følge av svakere<br />
vekstprognoser for bl.a. Kina, USA og EU.<br />
Verdensøkonomien framstår mindre robust i dag<br />
enn da <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> la fram forrige konjunkturrapport<br />
for ett år siden.<br />
Fra sist sommer ser vi også en ny nedtur i<br />
eksportmarkedene for norsk industri. Samtidig<br />
gir et stadig høyere nivå for investeringer på norsk<br />
sokkel (og internasjonale oljeprovinser) en enorm<br />
etterspørselsimpuls til deler av industrien og<br />
annet næringsliv.<br />
Med en todelt industri som bakteppe, forventer<br />
bedriftslederne i offshorerettet leverandørindustri<br />
en omsetningsvekst på om lag 15 prosent totalt og<br />
14 prosent i eksportmarkedene. Mange av disse<br />
bedriftene forventer lyse markedsutsikter over<br />
mange år, selv om flere uttrykker bekymring for<br />
at kostnadsutviklingen i Norge gjør det vanskeligere<br />
å konkurrere internasjonalt også i dette<br />
markedet.<br />
De ikke-offshorerettede industribedriftene<br />
har en prognose på i overkant av én prosent<br />
omsetningsvekst, herunder minus én prosent på<br />
eksportmarkedet. Til tross for at det er lavere enn<br />
for offshorerettet industri, er det en viss vekst.<br />
Først og fremst drevet av syv prosent vekst i<br />
hjemmemarkedet.<br />
I realiteten er industrien tredelt, ikke bare todelt.<br />
I bedriftene utenom oljeklyngen er det stor<br />
spredning i materialet, på tvers av bransjer. På den<br />
ene siden er det innovative, omstillingsdyktige og<br />
solide bedrifter med ambisiøse planer. Bedrifter<br />
som grunnet målrettet kompetansebasert utvikling<br />
over tid er i stand til å vinne markedsandeler<br />
og dermed vokse selv i markeder som går nedover.<br />
Disse finnes i alle bransjer.<br />
På den andre siden er det bedrifter som sliter<br />
kraftig med kostnadsutviklingen og konkurransen<br />
med lavkostland. I tillegg er det fortsatt ledig<br />
produksjonskapasitet internasjonalt. Noen av<br />
disse bedriftene må konsentrere seg om å overleve<br />
på kort sikt og har ikke kapital eller handlingsrom<br />
til å gjøre store investeringer i verken produksjonsutstyr<br />
eller kompetanse.
Bedriftene ble spurt om hvilke eksportmarkeder<br />
de prioriterer i <strong>2012</strong>/2013. Svarene viser at det<br />
er god internasjonal spredning mht. satsing på<br />
eksport i <strong>2012</strong>/2013. Mange bedrifter har flere<br />
eksportmarkeder, og dette bygger godt oppunder<br />
det faktum at eksportbedrifter gjennomgående er<br />
bedre rustet over tid enn andre bedrifter, ettersom<br />
de opererer i markeder med ulike vekstrater og<br />
kan satse mer der vekstkraften er best.<br />
Det er interessant å merke seg at ganske mange<br />
bedrifter (46 i utvalget) i flere bransjer nevner<br />
Kina som et av flere satsingsland i <strong>2012</strong>/2013.<br />
Men problemene på det kinesiske markedet, i<br />
kjølvannet av fredsprisutdelingen, er ikke over.<br />
Nordmenn får stort sett enkeltvisum og nye<br />
prosjekter blir vanskeligere. Se kapittel 2.4.<br />
<strong>Norsk</strong> industris eksport til verdens vekstmarkeder<br />
– Asia, Afrika og Sør-Amerika – var svak i 2011.<br />
Til alle de tre verdensdelene faller eksporten med<br />
om lag ti prosent, se tabell 2.1. Dette er svært tankevekkende.<br />
Innovasjon Norge er til evaluering i<br />
år, og i denne vurderingen bør det stilles spørsmål<br />
om utekontorene er tilstrekkelig representert på<br />
de markeder der det er størst vekst, og om de har<br />
den riktige kompetansen der de finnes, jf. kapittel<br />
2.6.<br />
Likevel er det internasjonale lyspunkter for<br />
norsk industri; stadig flere makroindikatorer<br />
peker på at USA er på bedringens vei, tysk<br />
industris konkurransekraft er meget god og drar<br />
EU oppover, og Kina fortsetter som motor i<br />
verdensøkonomien.<br />
Todelingen av industrien tydeliggjøres også i<br />
Norges Banks regionale nettverk i november<br />
2011. På basis av sitt utvalg delte de inn industrien<br />
i henholdsvis hjemmemarked, eksport<br />
og oljeleverandører, med en vekstprognose for<br />
kommende seks måneder på henholdsvis én til<br />
to prosent for hjemmemarked og eksport, og nær<br />
åtte prosent for oljeleverandørene.<br />
1.2 RESULTATUTVIKLING<br />
Bedriftene spriker når det gjelder resultatutvikling<br />
for 2011. Grovt sett deler bedriftene seg i tre<br />
jevnstore bolker som henholdsvis spår bedret,<br />
uendret eller redusert lønnsomhet.<br />
Av materialet ser vi at resultatutviklingen i 2011<br />
var noe bedre i offshore leverandørindustri enn i<br />
annen industri.<br />
Utviklingen i driftsresultat i forhold til<br />
inntekter 2011<br />
28%<br />
40%<br />
32%<br />
Lavere<br />
Omtrent uendret<br />
Høyere<br />
FIGUR 1.2: Hvordan vurderer du utviklingen i driftsresultat i forhold til inntekter? KIlde: NorsK INdustrI<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
11
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
12<br />
Når vi vekter materialet på bedriftsstørrelse, er<br />
ikke forskjellene store. Jevnt over kan vi si at<br />
konsernene med over én milliard i omsetning<br />
hadde bedre resultatutvikling i 2011 enn de<br />
øvrige.<br />
Vi har også spurt om forventningene for <strong>2012</strong>,<br />
men prognosen for resultatutviklingen for <strong>2012</strong><br />
er usikker. Det viser tidligere erfaringer, og for<br />
så vidt fjorårets rapport. I fjor var et klart flertall<br />
optimistiske mht. resultatutvikling i 2011. Nå<br />
som «fasiten» foreligger, ser vi at bedriftslederne<br />
var for optimistiske.<br />
1.3 KONSEKVENSER I<br />
ARBEIDSMARKEDET<br />
Vi har nå ca to år bak oss med moderat konjunkturnedgang<br />
i kjølvannet av finanskrisen.<br />
<strong>Industri</strong>sysselsettingen har siden 2008 blitt<br />
redusert med 23 000 personer.<br />
Ledere i industrien forventer i år totalt en vekst<br />
i egen sysselsetting på i overkant av tre prosent.<br />
Andelen «innleide» forventes å øke ett prosent-<br />
poeng slik at samlet forventes en økning i<br />
sysselsettingen på i overkant av fire prosent.<br />
Det er i arbeidsmarkedet forskjellen på offshorerettet<br />
industri og annen industri blir mest synlig i<br />
<strong>2012</strong> og i årene framover.<br />
Ambisjonsnivået mht. å skaffe flere ansatte og<br />
innleide er stort for bedriftene i oljeklyngen, ti<br />
prosent vekst er målet i år. Her ønskes det langt<br />
flere sivilingeniører, ingeniører og operatører,<br />
men arbeidsmarkedet for disse er noe ulikt.<br />
Bedriftene vil ikke makte å realisere sine store<br />
sysselsettingsambisjoner i <strong>2012</strong> i Norge med kun<br />
nordmenn. Dette får konsekvenser i form av<br />
oppbygging av kapasitet i andre land, samt at en<br />
stor andel arbeidsinnvandrere kommer inn som<br />
ansatte og tildels innleide.<br />
<strong>Industri</strong>bedriftene utenom oljeklyngen etterspør<br />
betydelig færre nyansatte i <strong>2012</strong>. Prognosen er<br />
at antall ansatte går ned med 3,5 prosent, men<br />
bak dette bruttotallet innebærer det selvsagt også<br />
nyansettelser. Bedriftene utenom oljeklyngen<br />
opplever stramheten i arbeidsmarkedet omtrent<br />
lik, noe som avspeiler seg i at de opererer i det<br />
samme arbeidsmarkedet som de andre.<br />
Ikke unormalt er det de bedriftene som skal<br />
ansette/leie inn flest i <strong>2012</strong>, som opplever<br />
arbeidsmarkedet som strammest.<br />
Størrelse<br />
Vi har delt utvalget i fire størrelseskategorier i<br />
henhold til omsetning og sett hvilke forventninger<br />
bedriftene har til sysselsettingsendring i<br />
Norge fra desember 2011 til utgangen av <strong>2012</strong>.<br />
Dette er igjen splittet i «oljeklyngen» og resten.<br />
For bedrifter med under 50 millioner i omsetning<br />
forventer bedriftene i oljeklyngen ti prosent økt<br />
sysselsetting, mens de andre forventer fire prosent<br />
økt sysselsetting.<br />
For bedrifter med omsetning i intervallet 50-250<br />
millioner forventer bedriftene i oljeklyngen ni<br />
prosent økt sysselsetting, mens det er nullvekst<br />
hos de andre.<br />
For bedrifter med omsetning i intervallet 250<br />
millioner til én milliard, forventer bedriftene i<br />
oljeklyngen åtte prosent økt sysselsetting, mens<br />
det er forventning om fire prosent reduksjon hos<br />
de andre.<br />
For bedrifter med omsetning over én milliard<br />
forventer bedriftene i oljeklyngen 11 prosent<br />
økt sysselsetting, mens det er forventning om to<br />
prosent reduksjon hos de andre.<br />
Det er <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s klare oppfatning at<br />
bedriftene i oljeklyngen neppe greier å øke<br />
bemanningen så raskt som planene tilsier. Dels vil<br />
man trekke på innleie fra utlandet, dels vil nok en<br />
del av disse ansatte komme ved nåværende og nye<br />
utenlandsetableringer.<br />
Sivilingeniører og ingeniører<br />
NAVs tall fra februar <strong>2012</strong> viser at det i januar<br />
kun var ca 1 300 helt ledige ingeniører/sivilingeniører.<br />
Ledere i industrien melder om et stort behov for<br />
ingeniører og sivilingeniører, og nær tre av fire
edrifter i vår undersøkelse opplever markedet<br />
som stramt. I de petroleumsrelaterte bedriftene,<br />
der behovet er størst, opplever over åtte av ti<br />
bedrifter sivilingeniørmarkedet som stramt.<br />
Tilsvarende tall for ingeniører er tre av fire.<br />
Det er generelt slik at de større bedriftene tenderer<br />
til å oppleve markedet for ingeniører/sivilingeniører<br />
som litt mindre stramt enn andre.<br />
Arbeidsmarkedet for sivilingeniører er strammest.<br />
Denne yrkesgruppen innser bedriftene at de<br />
ikke får mange nok av i nær framtid. Flere større<br />
konserner bygger derfor opp omfattende kapasitet<br />
i andre land. På kort sikt er dette komplementære<br />
enheter til norske sivilingeniører. Om de siste<br />
års særnorske lønnsutvikling fortsetter blir den<br />
samme kapasiteten gradvis en reell konkurrent til<br />
verdiskaping i Norge. Det er avgjørende at norsk<br />
utdanningskapasitet økes. Les mer om sivilingeniørbehovet<br />
i kapittel 6.9.<br />
Arbeidsmarkedet for ingeniører er også stramt,<br />
men noe mindre stramt enn for sivilingeniører.<br />
Også her får vi samme typen oppbygging i andre<br />
land og arbeidsinnvandring til Norge. Søkningen<br />
til ingeniørstudiet må opp og frafallet ned. Mer<br />
om ingeniørbehovet i kapittel 6.9.<br />
Siving<br />
Ing<br />
Operatør<br />
Andre<br />
Ikke behov<br />
Behov for arbeidskraft i <strong>2012</strong><br />
13%<br />
14%<br />
24%<br />
28%<br />
FIGUR 1.3: Har dere behov for arbeidskraft? KIlde: NorsK INdustrI<br />
Som figur 1.3 viser er det sysselsettingstunge<br />
bedrifter som har behov for sivilingeniører og<br />
ingeniører. Hele syv av ti har behov innen disse<br />
yrkene. I hovedsak er det de samme bedriftene<br />
som har behov for begge deler.<br />
For bedrifter som har en vesentlig del av omset-<br />
ningen relatert til petroleumsnæringene har<br />
hele ni av ti bedrifter behov for sivilingeniører<br />
og ingeniører, jf. figur 1.4. I tillegg har mer enn<br />
halvparten også behov for operatører.<br />
Operatører<br />
Det er også behov for operatører, og i overkant av<br />
40 prosent av bedriftene opplever dette markedet<br />
som stramt. Her er det mindre forskjeller mellom<br />
de petroleumsrelaterte bedriftene og annen<br />
industri.<br />
Arbeidsmarkedet for operatører er betydelig<br />
mindre stramt enn ovennevnte to kategorier. Det<br />
skyldes dels at det er enklere å skaffe utenlandske<br />
operatører til Norge. Disse dels ansettes, dels leies<br />
inn, ettersom arbeidsmengden varierer mer for<br />
operatørenes del.<br />
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80%<br />
18%<br />
38%<br />
37%<br />
41%<br />
Uveid Veid m/syss<br />
71%<br />
72%<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
13
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
14<br />
Siving<br />
Ing<br />
Operatør<br />
Andre<br />
Ikke behov<br />
Behov for arbeidskraft i <strong>2012</strong><br />
0% 20% 40% 60% 80% 100%<br />
3%<br />
9%<br />
19%<br />
18%<br />
36%<br />
44%<br />
42%<br />
52%<br />
FIGUR 1.4: Har dere behov for arbeidskraft? KIlde: NorsK INdustrI<br />
TI åR MED IA – EN SUKSESS fOR NORSK INDUSTRI<br />
I løpet av de ti årene som har gått siden IA-avtalen<br />
så dagens lys, er sykefraværet i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
redusert med en tredjedel, og er nå på et historisk<br />
lavt nivå. Vendepunktet fra et økende til et redusert<br />
sykefravær skjedde i 2003. de viktigste virkemidlene<br />
i IA-avtalen var da kommet på plass, og<br />
hovedtyngden av medlemsbedriftene var engasjert<br />
i IA-arbeidet.<br />
resultatene dokumenteres i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s sykefraværsstatistikk<br />
som nå dekker 55 000 av de totalt ca<br />
125 000 ansatte i våre medlemsbedrifter.<br />
Hva har industrien gjort?<br />
IA-avtalen var en utløsende faktor for en rekke<br />
sykefraværsreduserende aktiviteter på bedriftsnivå,<br />
samlet har dette gitt resultater. det er den brede<br />
deltakelsen fra bedriftenes side som er det avgjørende<br />
for resultatene våre, selve «verktøykassen» av<br />
metoder og tiltak er velkjent og tilgjengelige for alle.<br />
Noen viktige forutsetninger og sammenhenger<br />
karakteriserer industrien:<br />
• ordnede organisasjonsmessige forhold<br />
• Godt og tett samarbeid mellom ledelse,<br />
verneombud og tillitsvalgte<br />
• systematisk HMs-arbeid og fokus på kvalitet<br />
• Internasjonal konkurransesituasjon: Økende<br />
krav til produktivitet og kvalitet<br />
Petroleumsrelatert Andre<br />
92%<br />
95%<br />
• Bevissthet om at fravær går ut over kvalitet og<br />
kvantitet (koster på bunnlinjen)<br />
Andre forklaringsmodeller?<br />
reduksjonen i sykefraværet er lik for de ulike<br />
bransjene i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>, og vi kan ikke se<br />
sammenhenger som tidsmessig kan knyttes til<br />
varierende sysselsetting og konjunkturer. dersom<br />
slike sammenhenger finnes, er de av underordnet<br />
betydning og ikke synlig i statistikken.<br />
en viktig forutsetning i IA-avtalen er at utsatte<br />
grupper av arbeidstakere skal bli ivaretatt i<br />
arbeidslivet, et redusert sykefravær skal ikke<br />
oppnås gjennom økt avgang til uføretrygd. NAVs<br />
statistikk viser at antall uføretrygdede har vært<br />
temmelig stabilt (ca 300 000) gjennom hele<br />
perioden. om en tar hensyn til «eldrebølgen»<br />
med en forventet (sandman-utvalget) sterk<br />
økning i antall uføretrygdede, er resultatet bra.<br />
NAVs statistikk over tilgang på nye uføretrygdede<br />
viser at tilgangen fra industrien er litt lavere enn<br />
gjennomsnittet.<br />
Varierer sykefraværet med konjunkturene?<br />
dette er en godt kjent hypotese som enkelte<br />
statistikere gjerne trekker fram for å forklare<br />
oppgang i sykefraværet. Vi mener imidlertid<br />
at det systematiske sykefraværsarbeidet
I overkant av 40 prosent opplever arbeidsmarkedet<br />
for operatører som stramt. Her er det mindre<br />
forskjeller mellom de petroleumsrelaterte og<br />
andre.<br />
Permitteringer<br />
I overkant av en av ti bedrifter har permitterte<br />
ultimo desember 2011. Andelen går marginalt<br />
ned når vi spør om forventningene til <strong>2012</strong>.<br />
Det er en høyere andel som har permitteringer<br />
blant offshorerettet leverandørindustri enn<br />
øvrig industri ultimo 2011, hhv. 16 prosent og<br />
11 prosent. Imidlertid snus bildet når vi spør<br />
om forventningen til <strong>2012</strong>. Da faller andelen<br />
offshorerettet leverandørindustri som forventer<br />
permittering til ti prosent, men den øker til 13<br />
prosent blant øvrig industri.<br />
bedriftene gjør er av langt større betydning enn<br />
konjunktursvingninger.<br />
dette kan illustreres ved å se på aktiviteten i <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> i IA-perioden. Vi har både hatt oppgangstid<br />
og nedgangstid i denne perioden som ikke samsvarer<br />
med utviklingen i sykefraværet.<br />
særlig har leverandørindustrien til olje og gass<br />
hatt stor aktivitet de senere år, og samtidig hatt en<br />
10,0<br />
9,0<br />
8,0<br />
7,0<br />
6,0<br />
5,0<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Sykefravær glidende snitt, %<br />
legemeldt og egenmeldt<br />
De aller fleste bedriftene har relativt få permitterte,<br />
mens noen få har et større antall<br />
permitterte.<br />
Blant bedriftene som har dårligst utsikter, er det<br />
for tiden en god del permitterte. Flere planlegger å<br />
videreføre delvis permitteringer et stund til. Og en<br />
del nye bedrifter forventer å permittere innen kort<br />
tid. Det er stor spredning i hvem som permitterer,<br />
både mht. bransje, bedriftsstørrelse og varighet.<br />
Regionalt<br />
Svært mye av leverandørindustrien (i utvidet<br />
forstand) til olje- og gassnæringen er lokalisert<br />
langs kysten fra Agder til Møre og Romsdal, samt<br />
i «Subsea Valley» fra Kongsberg til Oslo. Med<br />
stor etterspørsel etter flere typer arbeidskraft vil<br />
arbeidsmarkedet strammes særlig til her.<br />
betydelig nedgang i sykefraværet: sykefraværet er<br />
redusert med 25 prosent fra 2009 til 2011 (fra 5,1 %<br />
i 4. kv. 2009 til 3,8 % i 4.kv. 2011). Vi mener dette<br />
er et resultat av at bedriftene i stadig større grad<br />
lykkes med det forebyggende arbeidet, samt at det<br />
legges til rette for at ansatte som blir fraværende<br />
i forbindelse med sykdom så raskt som mulig kan<br />
komme tilbake i jobb.<br />
SSB alle næringer SSB <strong>Industri</strong> <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> glidende<br />
sykefraværet i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter har gått vesentlig mer ned enn i andre sektorer.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
15
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
16<br />
Vellykket arbeid med IA<br />
Bedriftenes og statens utgifter til sykepenger<br />
steg kraftig fram til 2009, før resultatene fra<br />
industriens og andres IA-arbeid ga full uttelling. I<br />
2009 var utgiftene til sykepenger 36,3 milliarder<br />
kroner. Og trenden så ut til å fortsette. Så kom<br />
resultatene fra mange års arbeid med IA. I 2010<br />
var statens kostnad redusert til 34,6 milliarder<br />
kroner, en besparelse på 1,7 milliarder kroner fra<br />
2009, og en nedgang på 3,4 milliarder kroner fra<br />
utviklingen som Regjeringen forventet i 2010.<br />
I <strong>2012</strong> ville utgiftene til sykepenger vært 40,9<br />
milliarder kroner hvis trenden fortsatte.<br />
I <strong>2012</strong> budsjetterer Regjeringen med 37,5 milliarder<br />
kroner i utgifter fra Folketrygden til sykepenger,<br />
3,4 milliarder kroner lavere enn trenden.<br />
Hvis alle arbeidsgivere hadde hatt samme<br />
utvikling i sykefraværet som medlemmene i<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ville utgiftene vært ytterligere<br />
to milliarder kroner lavene enn budsjettet. Med<br />
andre ord så har industriens IA-arbeid bidratt<br />
med 5-6 milliarder kroner lavere utgifter på<br />
statsbudsjettet – hvert år. Se mer om industriens<br />
IA-arbeid i egen faktaboks.<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
1.4 INVESTERINGER<br />
Både for industribedriftene og Norge vil <strong>2012</strong><br />
preges av et kraftig oppsving i petroleumsinvesteringene.<br />
Ulike aktører venter en vekst i investeringene<br />
på 20-35 milliarder kroner fra 2011. De<br />
fleste forventer også at nivået på investeringene vil<br />
holde seg høyt i mange år framover.<br />
Investeringstellingen til SSB konkluderer med<br />
et investeringsnivå på 184,6 milliarder kroner<br />
(+32 milliarder kroner), mens Oljedirektoratet<br />
(OD) anslår 170 milliarder kroner (+22 milliarder<br />
kroner). Nivået i <strong>2012</strong> vil være avgjørende for<br />
profilen på investeringene framover.<br />
Hvis nivået i <strong>2012</strong> blir høyt, opp mot 200<br />
milliarder kroner, vil dette være en foreløpig topp<br />
hvis det ikke gjøres nye funn som kan bygges ut<br />
hurtig. Hvis utbyggingen av prosjektene som er i<br />
«pipeline» går noe langsommere slik OD anslår,<br />
kan investeringene stige i 2013 eller senere, se<br />
figur 1.5.<br />
Oljedirektoratet spår at investeringsnivået på<br />
norsk sokkel vil være i størrelsesorden 175-200<br />
milliarder kroner hvert år fram mot 2016. Gjøres<br />
det ytterligere funn kan dette føre til investe-<br />
Investeringer i petroleumsvirksomhet<br />
Leting og konseptstudier Rør og landanlegg<br />
Nye bunnfaste og flytende innretninger Nye undervannsinnretninger<br />
Eksisterende innretninger Borekostnader<br />
2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 2014 2015 2016<br />
FIGUR 1.5: Kraftig vekst i petroleumsinvesteringene vil prege Norge i <strong>2012</strong>. KIlde: oljedIreKtorAtet
Mrd kr (faste priser)<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
FIGUR 1.6: Investeringer i industri og kraftforsyning. KIlde: ssB oG NorsK INdustrI<br />
ringer nærmere 200 milliarder kroner senere i<br />
perioden.<br />
Nedgangen i industriinvesteringene stoppet opp<br />
i løpet av 2011. Noen større investeringer, bl.a.<br />
på Herøya, er satt i gang og leverandørindustrien<br />
investerer for å øke kapasiteten ved fabrikkene.<br />
Samtidig er det nedgang i investeringene i<br />
næringsmiddelindustri etter en periode med høye<br />
investeringer i forbindelse med effektivisering og<br />
omstilling i bransjen. Næringsmiddelindustrien<br />
hadde fortsatt de største investeringene av<br />
bransjene i 2011, fulgt av kjemisk industri/oljeraffinering<br />
og verkstedindustrien.<br />
Mange bedrifter har lagt planer for nye investeringer,<br />
men fortsatt er det usikkerhet og risiko<br />
knyttet til utviklingen på verdensmarkedet.<br />
<strong>Norsk</strong>e rammebetingelser gjør dessuten at<br />
bedriftene avventer med beslutninger om større<br />
investeringer. Innen gruvedrift er det flere store<br />
prosjekter som er under utvikling, og hvis noen av<br />
disse gjennomføres kan investeringene i bergverk<br />
øke betydelig. Men her er det betydelig usikkerhet<br />
og politisk risiko ved prosjektene. Les mer om<br />
bergindustrien på sidene 69 og 79.<br />
Investeringene i kraftforsyning har tatt seg forsiktig<br />
opp de siste kvartalene og bransjen forventer<br />
Investeringer i industri og kraft<br />
<strong>Industri</strong> og bergverk Kraftforsyning<br />
2005K1<br />
2005K2<br />
2005K3<br />
2005K4<br />
2006K1<br />
2006K2<br />
2006K3<br />
2006K4<br />
2007K1<br />
2007K2<br />
2007K3<br />
2007K4<br />
2008K1<br />
2008K2<br />
2008K3<br />
2008K4<br />
2009K1<br />
2009K2<br />
2009K3<br />
2009K4<br />
2010K1<br />
2010K2<br />
2010K3<br />
2010K4<br />
2011K1<br />
2011K2<br />
2011K3<br />
2011K4<br />
<strong>2012</strong>K1<br />
<strong>2012</strong>K2<br />
<strong>2012</strong>K3<br />
<strong>2012</strong>K4<br />
!<br />
BEDRIfTSEKSEMPEL:<br />
Savner økte nettinvesteringer<br />
«Markedsutsiktene i <strong>2012</strong> er bra for Møre Trafo.<br />
Den innenlandske etterspørselen er forventet<br />
på samme nivå som i 2011, mens våre nordiske<br />
eksportmarkeder fortsatt er svake. Vi forventer<br />
en viss bedring i eksporten men vil fremdeles være<br />
langt under nivået i 2008.<br />
Årsaken til at markedsutsiktene er bra i Norge,<br />
er stort behov for reinvesteringer i det elektriske<br />
distribusjonsnettet i Norge. Krav til økt beredskap<br />
i elforsyningen i forbindelse med orkanen Dagmar<br />
og planlagt innføring av KILE (kostnad for ikke<br />
levert energi) også på lavspentsiden trekker også i<br />
riktig retning. Dette innebærer at strømbrudd blir<br />
enda dyrere for energiverkene. Dette reflekterer også<br />
kostnadene for samfunnet når strømmen er borte.<br />
Det som undrer oss et at NVE i <strong>2012</strong> reduserer<br />
inntektsrammene til energiverkene i forhold til<br />
2011 med ca fem prosent, og ikke stimulerer til<br />
økte investeringer i nettet. Vi kunne godt tenkt<br />
oss at <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> også var opptatt av å belyse<br />
samfunnskostnaden for norske<br />
bedrifter og husholdninger ved<br />
bortfall av strøm og kommunikasjon.»<br />
TOR RIEVE KRISTIANSEN<br />
ADM. DIR., MØRE TRAFO AS<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
17
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
18<br />
økning i investeringene. Kraftnettselskapene, med<br />
Statnett i spissen, har betydelige investeringsplaner<br />
de nærmeste årene. Hvis nettutviklingsplanen<br />
til Statnett blir gjennomført, vil det bety flere<br />
titalls milliarder kroner i opprusting av sentralnettet<br />
i Norge de nærmeste årene.<br />
Norge gikk inn i den svenske ordningen med<br />
(grønne) elsertifikater fra 1. januar <strong>2012</strong>, og det<br />
er knyttet store forventninger til utbygging av<br />
kraftproduksjon pga. denne ordningen. I Sverige<br />
har ordningen siden 2003 gitt et løft for utbygging<br />
av vannkraft og vindkraft, og mange håper<br />
på tilsvarende utvikling i Norge.<br />
Elsertifikatordningen er en betydelig kostnad<br />
for norske forbrukere, herunder 500 millioner<br />
kroner per år for industribedriftene. Samlet<br />
er den årlige kostnaden for norske forbrukere<br />
over to milliarder kroner, omtrent likt fordelt<br />
på næringsliv og husholdninger. Kostnaden<br />
kommer på toppen av den særskilte avgiften til<br />
Enova på 750 millioner kroner i året. <strong>Norsk</strong>e<br />
forbrukere bidrar dermed med nærmere tre<br />
milliarder kroner årlig til utbygging av fornybar<br />
energi, energieffektivisering og energiomlegging.<br />
Den årlige investeringsstøtten til sektoren er<br />
dermed 20 prosent av investeringene på om lag<br />
Mrd kr<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
15 milliarder kroner, se figur 1.6. Dermed bør<br />
alt ligge til rette for en storstilt kraftutbygging i<br />
Norge, slik at vi unngår at kostnaden for norske<br />
forbrukere blir en inntekt kun for svenske<br />
utbyggere som allerede er godt i gang, finansiert<br />
av elsertifikatene.<br />
Tall fra SSB viser at for øvrige sektorer økte<br />
investeringene fra 2010 til 2011, men investeringsnivået<br />
i 2010 var lavt, se figur 1.7.<br />
<strong>Norsk</strong>e industribedrifter leverer en lang rekke<br />
produkter til investeringsprosjekter i Norge fra<br />
sement og armeringsjern, via midtrekkverk til<br />
høyeffektive varmeovner for næring og bolig.<br />
Økt investeringsnivå i fastlands-Norge gir<br />
dermed økte muligheter for industribedrifter<br />
som leverer varer til slike formål.<br />
I Nasjonalbudsjettet <strong>2012</strong> forventer Finans-<br />
departementet en økning i investeringer i boliger<br />
i <strong>2012</strong> (+10 %), men en nedgang i offentlig<br />
sektor (-2,3 %).<br />
<strong>Industri</strong>bedrifter som leverer produkter til<br />
petroleumsnæringen er mest positive til utviklingen<br />
i <strong>2012</strong>, mens resten av industrien må regne<br />
med en flat utvikling i <strong>2012</strong>. Altså en todeling<br />
Investeringer i øvrig fastlands-Norge<br />
Investering utenom petroleum, kraft og industri<br />
2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
FIGUR 1.7: Investeringer i øvrig fastlandsvirksomhet steg i 2011, men fra et lavt nivå. KIlde: ssB
av industrien også på forventede leveranser til<br />
investeringer i Norge.<br />
1.5 OMSTILLING I STADIG DyRERE<br />
høyKOSTLAND<br />
Mange har spådd industrien nedenom og hjem,<br />
særlig etter at oljepengene for alvor ble tatt i bruk<br />
for drøyt ti år siden og merlønnsveksten i Norge<br />
ble en årlig øvelse. Likevel greier mange industribedrifter<br />
fortsatt å videreutvikle seg med basis i<br />
Norge. «Hemmeligheten» bak dette er en gjennomtenkt<br />
omstilling, med god strategisk innsikt<br />
og bruk av norsk samarbeidskultur på sitt beste.<br />
Gjennom årene er jobber, som er utført av ufaglærte<br />
ansatte, gradvis blitt færre og tildels blitt<br />
lagt ned eller erstattet av maskiner/roboter som<br />
håndterer dette bedre. De gjenstående operatørene<br />
er blitt mer flerfaglige kompetansemedarbeidere<br />
og ligger tett på ingeniørkompetansen<br />
i mange bedrifter. Ingeniører og sivilingeniører<br />
blir det stadig flere av. Samspillet i bedriftene er<br />
tett, og også i industrien er slagordet «alle skal<br />
med». Vi har tradisjon for at bedriftsutviklingsprosessene<br />
involverer et stort antall ansatte, en<br />
større andel enn i mange sammenlignbare land.<br />
Organisasjonene er flatere enn i andre land.<br />
Ansatte har betydelig ansvar for å videreutvikle<br />
seg, samt selv initiere forbedringer i bedriften.<br />
Forståelsen for mulighetsrommet er god hos<br />
mange. Markedsinnsikten og -kontakten involverer<br />
også flere. Vi deler kunnskap i bedriften og er<br />
gode i teamarbeid. Mange av teamene inkluderer<br />
også underleverandører og kunder. Det er ikke<br />
ukomplisert, men de beste får dette til, den gode<br />
sirkel der begrepet «lærende organisasjoner»<br />
kommer til sin rett.<br />
Ut av dette kommer en erfaring hos kunder,<br />
utenlandske eiere mm. om at de norske bedriftene<br />
ofte er raskere og mer bevisste enn konkurrentene<br />
i produktutvikling på spesialtilpassede<br />
løsninger. Vi er langt fra best i hver disiplin, i<br />
mange asiatiske land banker de oss der. Men<br />
når flere typer kunnskap og kompetanse skal<br />
settes sammen i nye produkter og prosesser, så<br />
har vi fortrinn i at mange har felles forståelse for<br />
hverandres kompetanse. Og sterk vilje til å jobbe<br />
godt sammen.<br />
Med kostnadsnivået i Norge må vi ligge i front<br />
på kompetanse, teknologi og produktutvikling.<br />
Da blir også forskning viktigere. Mange bedrifter<br />
har på denne måten gått fra å være produsent av<br />
komponenter til å gå oppover i verdikjeden og<br />
bli systemorienterte problemløsere. Da er man<br />
nærmere kundens behov, og dette gir oftest bedre<br />
mulighet for lønnsomhet og gir færre brysomme<br />
lavkostkonkurrenter. For mange er dette fortsatt<br />
veien å gå. På denne måten endrer bedriftene<br />
seg gradvis, produktene blir mer komplekse,<br />
sammensettingen av de ansatte endrer seg og<br />
konkurransen endrer karakter. Denne dynamikken<br />
er fasinerende, og vi kunne fortalt mange<br />
historier om denne typen bedriftsutvikling hvor<br />
industribedriften fullstendig endrer karakter i<br />
løpet av noen år.<br />
Det er stadig mer utfordrende med merlønnsvekst<br />
i Norge. Men endringene gjør det mulig å<br />
møte slikt. De som ikke greier å endre karakter,<br />
er de som først går overende.<br />
Det er i lys av beskrivelsen i kapittel 1.5 man<br />
skal forstå industriens behov for økt utdanningskapasitet<br />
for sivilingeniører. Og tilsvarende<br />
behovet for bedre rammebetingelser når det<br />
gjelder teknologiutvikling, både bevilgninger og<br />
skattesystemet.<br />
Vi er landet med de dyreste medarbeiderne. De<br />
fortjener det beste maskineriet. Men investeringene<br />
kommer ikke i det tempoet som trengs.<br />
Verdens dyreste medarbeidere med halvgammelt<br />
utstyr er en sårbar kombinasjon.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
19
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
20<br />
INDUSTRIEN – DEN KUNNSKAPSINTENSIVE NæRINGEN<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> organiserer bedrifter med til<br />
sammen 125 000 ansatte. Av disse har litt over<br />
halvparten høyere utdanning og 44 prosent har<br />
ingeniørutdanning på bachelor-, master- eller<br />
doktorgradsnivå. det har foregått en ganske karikert<br />
og fordummende debatt i Norge om industri<br />
vs. kunnskapsintensiv næring og at det satses for<br />
mye på industri og for lite på kunnskapsintensive<br />
næringer. definisjonen på kunnskapsintensive<br />
næringer og kunnskapsintensive bedrifter er<br />
gitt av oeCd og brukes av de aller fleste i det<br />
norske ordskiftet. Hvis mer enn 39 prosent av de<br />
ansatte har høyere utdanning, er næringen eller<br />
bedriften definert som kunnskapsbasert eller<br />
kunnskapsintensiv. <strong>Industri</strong>en er med andre ord<br />
kunnskapsintensiv, med god margin. <strong>Industri</strong>en<br />
er faktisk uten konkurranse eller sidestykke den<br />
største kunnskapsintensive næringen i Norge.<br />
Flere forhold understøtter dette. torger reves<br />
prosjekt «et kunnskapsbasert Norge» viste at to<br />
av de tre mest innovative og konkurransenæringene<br />
i Norge er maritim industri og offshore<br />
leverandørindustri. Ingen bransjer eller næringer<br />
i Norge kan konkurrere med offshore leverandørindustri<br />
med hensyn til innovasjon. Ingen<br />
bransjer gir mer innovasjon per investerte krone.<br />
dette er den virkelige oljeformuen i Norge. Privat<br />
sektor står for over halvparten av forsknings- og<br />
utviklingsinvesteringene i Norge, og industrien<br />
står for omtrent halvparten av forsknings- og<br />
utviklingsinvesteringene i privat sektor. Vår<br />
andel er voksende, og det er også vårt behov for<br />
ingeniører og forskere.<br />
skal vi realisere målene og visjonene om<br />
kunnskapssamfunnet og et mer forskningsbasert<br />
næringsliv, har vi ikke noe annet valg. Norge må<br />
satse på industrien – den kunnskapsintensive<br />
næringen.
2. Situasjonen i internasjonale<br />
markeder<br />
De siste årene har markedene for norske industriprodukter<br />
svingt kraftig fra nedgang i 2008/2009<br />
til oppgang i 2010, før det igjen ble snudd til<br />
nedgang på slutten av fjoråret. Endringene i<br />
etterspørsel og priser har ført til nedlegging av<br />
bedrifter og arbeidsplasser, men også ny satsning<br />
på industriell virksomhet i gamle og nye<br />
markeder.<br />
Siden sommeren 2011 har det vært en ny nedtur<br />
i eksportmarkedene. Eksporten fra fastlandsbedriftene<br />
er kun opprettholdt pga. stor eksport av<br />
raffinerte petroleumsprodukter, noe pga. pris og<br />
volum, men mest fordi Mongstad-raffineriet var<br />
nedstengt høsten 2010, og dermed er 2011eksporten<br />
i fjerde kvartal høyere enn i 2010.<br />
Svarene fra våre bedrifter varsler større usikkerhet<br />
om utviklingen i <strong>2012</strong>. Samlet forventer bedriftene<br />
en økning i eksporten på fire prosent, men<br />
de fleste svarer at det er stor usikkerhet knyttet til<br />
årets utvikling.<br />
Det siste halvåret er forventningene til veksten i<br />
verdensmarkedene nedjustert. Tydeligst kommer<br />
dette fram i revidering av rapporten fra IMF.<br />
Rapporten viser nedjusteringer i den globale<br />
veksten i januar <strong>2012</strong> sammenlignet med de<br />
tidligere vekstforventningene, se figur 2.1. I tillegg<br />
øker, som nevnt, usikkerheten i markedene,<br />
og verdensøkonomien er mindre robust enn for et<br />
år siden. Verdensbanken påpeker dette i «Global<br />
Economic Prospects» (17. jan. <strong>2012</strong>): «Overall,<br />
global economic conditions are fragile, and there<br />
remains great uncertainty as to how markets will<br />
evolve over the medium term».<br />
2.1 INDUSTRIEN I SVERIGE<br />
OG NORGE<br />
Sverige og Norge deler den lengste grensen<br />
mellom to land i Europa, og industrien i våre to<br />
land er i økende grad vevd sammen i internasjonal<br />
konkurransedyktige verdikjeder. <strong>Industri</strong>en<br />
i Sverige er for eksempel den største kjøper av<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Viktig at Norge er<br />
konkurransedyktig<br />
«På verdensbasis har forbruket av avispapir<br />
falt moderat de senere årene, men bildet er<br />
sammensatt. Det vil i lang tid framover være<br />
behov for avis- og magasinpapir, men vi må<br />
forvente betydelige endringer, hvor delmarkeder<br />
utvikler seg ulikt. Effekten av annonsering<br />
på papir overgår, i følge seriøse markedsundersøkelser,<br />
i mange tilfeller radio, TV og digitale<br />
medier. Samtidig kommer papir rent miljømessig<br />
godt ut i forhold til digitale medier.<br />
I en verden i endring må <strong>Norsk</strong>e Skog<br />
også være et konsern i endring. I 2011 har vi<br />
satt i verk tiltak for å redusere kapasiteten i<br />
Europa for å bedre balansen mellom tilbud og<br />
etterspørsel. Vi opplever en knallhard konkurranse<br />
der det er om å gjøre å ha både drifts- og<br />
miljøeffektive enheter med lavest mulig<br />
kostnader.<br />
For oss er det viktig at norske myndigheter<br />
legger til rette for rammebetingelser som<br />
ikke er konkurransevridende i forhold til<br />
konkurrerende land. Vi er svært avhengig av<br />
konkurransedyktige priser på energi, tømmer<br />
og tjenesteytende leveranser. En ensidig norsk<br />
innføring av for eksempel elsertifikater og/eller<br />
CO 2 -avgifter, eller mangel på tilrettelegging for<br />
avvirkning av tømmer vil svekke våre norske<br />
anlegg sammenlignet med andre europeiske<br />
land.»<br />
SVEN OMBUDSTVEDT<br />
KONSERNSJEF, NORSKE SKOG<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
21
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
22<br />
Prosentpoeng<br />
IMF nedjusterer veksten i verdensøkonomien<br />
0<br />
-0,2<br />
-0,4<br />
-0,6<br />
-0,8<br />
-1<br />
-1,2<br />
-1,4<br />
-1,6<br />
-1,8<br />
FIGUR 2.1: IMF nedjusterte veksten i større økonomier i <strong>2012</strong> (unntatt USA) og i alle større økonomier i 2013 i en<br />
særskilt endring av fjorårets hovedrapport. KIlde: IMF World econoMIc oUtlooK UpdAte 24. JAn <strong>2012</strong><br />
eksportvarer fra fastlands-Norge. I <strong>2012</strong> har<br />
mange norske industribedrifter produksjon i<br />
Sverige, og som forholdvis enkelt kan justere<br />
aktiviteten mellom våre to land. Flere bedrifter<br />
ser muligheter til å styrke konkurranseevnen<br />
ved å etablere seg i Sverige. For eksempel har<br />
Aker Solutions opprettet kontor i Gøteborg for å<br />
tiltrekke seg svenske ingeniører.<br />
Svenske industribedrifter er også våre største<br />
konkurrenter i noen bransjer, og vi forventer at<br />
konkurransen vil skjerpes i årene som kommer.<br />
Endring av rammebetingelser og kostnadsnivå<br />
i Sverige kan skape ytterligere utfordringer for<br />
norske industribedrifter hvis forandringen går i<br />
vår disfavør.<br />
<strong>Industri</strong>produksjonen i de to landene har utviklet<br />
seg ulikt de siste ti årene. Fra Sveriges store<br />
omstilling tidlig på 90-tallet, var det mer eller<br />
mindre sammenhengende vekst i industriproduksjonen<br />
til finanskrisen i 2008. For ti år siden<br />
var industrien i Norge i omfattende omstilling,<br />
bl.a. en periode med sterk krone, store endringer<br />
i kraftintensiv industri, internasjonalisering av<br />
leverandørindustrien og omlegging av verdikjeden<br />
ved verftene. <strong>Norsk</strong> industri kom styrket ut<br />
<strong>2012</strong> 2013<br />
av omstillingen, og fikk en sterk vekstperiode<br />
fram til høsten 2008.<br />
Gjennom finanskrisen falt produksjonen i svensk<br />
industri med over 20 prosent, mens nedgangen<br />
i Norge var halvparten. Dette skyldes at norsk<br />
maritim og offshorerettet industri hadde store<br />
ordrereserver da krisen kom i 2008, dermed fikk<br />
ikke denne delen av industrien det aktivitetsfallet<br />
som nesten all annen industri fikk. <strong>Industri</strong>en i<br />
Norge har hentet inn halvparten av nedgangen,<br />
mens industrien i Sverige har hentet inn 2/3<br />
av produksjonen. Etter en periode med økt<br />
industriproduksjon i Norge fram til juni 2010,<br />
har produksjonsindeksen vært ganske stabil i over<br />
ett og et halvt år. I Sverige fortsatte økningen til<br />
og med første kvartal i fjor.<br />
Det siste halvåret har industriproduksjonen i<br />
Norge fortsatt vært stabil, mens det i Sverige er<br />
tendenser til lavere aktivitetsnivå. Et forventet<br />
oppsving i petroleumsaktiviteten i Nordsjøen<br />
i <strong>2012</strong> vil medføre økning i norsk industriproduksjon,<br />
og i begge land vil aktiviteten i<br />
verdensøkonomien være utslagsgivende for<br />
eksportindustrien.
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
75<br />
FIGUR 2.2: Svensk og norsk industri henger i økende grad sammen i verdikjeder, og som figuren viser har trendene vært<br />
sammenfallende, men med ulike utslag bl.a. av finanskrisen. KIlde: SSB oG ScB<br />
Regjering og Storting har svekket vår relative<br />
konkurranseposisjon vis-à-vis Sverige de siste<br />
to årene ved å innføre særnorske avgifter.<br />
1. september 2010 innførte Norge CO 2 -avgift<br />
på naturgass, og fra 1. januar i år innførte Norge<br />
sertifikatplikt for (grønne) elsertifikater for flere<br />
bransjer som er unntatt sertifikatplikten i vårt<br />
naboland. De to nye avgiftene for norske industribedrifter<br />
betyr en særnorsk kostnadsøkning på<br />
over en kvart milliard kroner. De nye avgiftene<br />
kan medføre at aktivitet i Norge blir flyttet til<br />
Sverige. Over 100 norske industribedrifter er<br />
avhengige av justering i avgiftene for å unngå at<br />
svenske bedrifter får en konkurransefordel.<br />
2.2 INDUSTRIVEKST I USA<br />
– HENGER VI MED?<br />
Økt produksjon, verdiskaping og sysselsetting<br />
i USA gjør at bl.a. IMF nedjusterer veksten i<br />
USA mindre enn i andre deler av verden de<br />
kommende årene (se figur 2.1). Et økonomisk<br />
oppsving i USA vil bidra både til lavere arbeidsløshet<br />
i landet, og gi muligheter for norske<br />
industribedrifter på det amerikanske markedet.<br />
I 2011 eksporterte Norge tradisjonelle varer til<br />
USA for 30,3 milliarder kroner (-4,3 %) og 18<br />
<strong>Industri</strong>produksjon<br />
(Indeks 2005 = 100)<br />
Sverige Norge<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Vi må vokse i <strong>2012</strong><br />
«Farsund Aluminium Casting AS vant årets<br />
Ingeniørbragd. Det er vi veldig glade for, også<br />
fordi det inspirerer oss til videre ekspansjon. Med<br />
den ordreinngangen bedriften har oppnådd, må<br />
vi øke produksjonskapasiteten med 300 prosent.<br />
Vi må ansette mange nye medarbeidere og regner<br />
med å mer enn doble arbeidsstokken. Vi har<br />
behov for alt fra prosessingeniører via Dakdesignere<br />
til fagarbeidere i produksjonen.<br />
Jeg må ellers få lov til å si at jeg er mektig<br />
imponert over nordmenn. Jeg har reist og<br />
arbeidet verden rundt, men jeg har aldri truffet<br />
noen som nordmenn. Dere er problemløsere, med<br />
en meget høy kunnskap i befolkningen. Vi ser det<br />
ikke minst her i bedriften, hvor vi har en «kan la<br />
seg løse»-holdning uten å måtte vente på eksperter<br />
utenfra. Uansett hvor du gjør forretninger fra i<br />
verden, vil utfordringen alltid være å forsterke<br />
dine fordeler og minimere dine<br />
forretningsmessige hindringer.<br />
Norge har flere fordeler enn<br />
hindringer.»<br />
ROGER COCKROFT<br />
CEO, FARSUND ALUMINIUM CASTING AS<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
23
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
24<br />
milliarder kroner i råolje og naturgass. For tradisjonelle<br />
varer er raffinerte petroleumsprodukter<br />
den viktigste varen, og står for 46 prosent av<br />
eksporten til USA. USA var i 2011 vårt viktigste<br />
marked for raffinerte petroleumsprodukter med<br />
25,8 prosent.<br />
Andre tradisjonelle eksportvarer, som maskiner<br />
(34 %) og metaller (18 %), står for mesteparten<br />
av den øvrige eksporten til USA. For <strong>2012</strong> er<br />
utsiktene på det nord-amerikanske markedet<br />
bedre enn i EU-landene. Vi kan forvente at veksten<br />
i USA vil bidra til vekst i verdensøkonomien<br />
og forhåpentligvis norske eksportvarer. USA<br />
satser sterkt på utbygging av energiproduksjon,<br />
fra installasjoner på dypt vann i Mexicogulfen,<br />
via produksjonsanlegg for skifergass til fornybar<br />
energi. Med andre ord, områder der norske<br />
bedrifter i dag har konkurransedyktige posisjoner<br />
på verdensmarkedet.<br />
Amerikanske myndigheter ønsker ytterligere<br />
vekst i vareproduksjonen. President Barack<br />
Obama har lagt fram forslag om ytterligere tiltak<br />
for å styrke innovasjonskraften i bedriftene. I<br />
forbindelse med årets «State of the Union»-tale<br />
konkretiserte Obama forslaget: «… the White<br />
House laid out a string of tax breaks to spur<br />
industrial production» … «a doubling – from 9<br />
to 16 per cent – of a tax deduction for advanced<br />
manufacturing technology» (Financial Times 26.<br />
jan. <strong>2012</strong>).<br />
Skattesystemet for bedrifter i USA kan ikke<br />
sammenlignes med tilsvarende i Norge eller<br />
andre land i Europa. Men viljen til å styrke<br />
innovasjon, industri og vareproduksjon i USA<br />
kan sammenlignes med tilsvarende vilje og<br />
gjennomføringsevne i Tyskland.<br />
2.3 ØKT KONKURRANSEKRAFT I<br />
TYSKLAND GIR UTFORDRINGER OG<br />
MULIGHETER<br />
Tysk økonomi har vært gjennom en omfattende<br />
omstilling de siste ti årene. Resultatet av<br />
omstillingen er at tyske bedrifter er mer effektive<br />
og innovative. Omstillingen og konsekvensene<br />
av dette er omtalt nærmere i faktaboks. I tillegg<br />
har tyske myndigheter varslet en ny skattereform<br />
i 2013 for å styrke tysk konkurranseposisjon<br />
ytterligere.<br />
For norske bedrifter betyr endringene i Tyskland<br />
både muligheter og utfordringer. Utfordringene<br />
er åpenbare ved at tyske konkurrenter kan<br />
overta norsk aktivitet. Mulighetene ligger i at<br />
norske bedrifter kan bli enda større leverandører<br />
til internasjonalt konkurransedyktige tyske<br />
verdikjeder, for eksempel innen bilindustri.<br />
Ved siden av Sverige og Estland er Tyskland det<br />
landet som har hatt sterkest økonomisk framgang<br />
i Europa de siste årene. Samtidig har tysk<br />
eksportindustri hatt sterk framgang på verdensmarkedet,<br />
og en god del av den tyske veksten<br />
kommer som ringvirkninger fra eksportindustrien<br />
i landet. Eksporten av tradisjonelle varer fra<br />
Norge til Tyskland utviklet seg positivt i 2011<br />
med en vekst på 6,6 prosent, men sett over en<br />
tiårsperiode har utviklingen vært relativt svak,<br />
dvs. norsk industri har mistet markedsandeler.<br />
Den eneste varearten i vår eksport til Tyskland<br />
som har hatt vesentlig vekst de siste ti årene<br />
er kjemiske varer og råvarer. Råvarene er<br />
hovedsakelig produkter fra norske gruver, mens<br />
veksten i kjemiske varer i stor grad kan tilskrives<br />
produkter til solenergi. For råvarene, utenom<br />
petroleum, vil sannsynligvis veksten fortsette,<br />
mens prispresset innen solenergi, med den<br />
konsekvens at flere norske bedrifter ble lagt ned<br />
ved årsskiftet, vil redusere eksporten av kjemiske<br />
varer. Som figur 2.3 viser, var toppnivået for<br />
eksport av kjemiske varer til Tyskland i 2008.<br />
Heller ikke eksporten av råolje, naturgass og<br />
petroleumsprodukter har økt de siste årene.<br />
Fra 2008 til 2011 ble eksporten av slike varer<br />
redusert med 17 milliarder kroner (-19,6 %).<br />
Tyskland er vårt viktigste eksportmarked totalt<br />
sett, og vårt nest viktigste marked for eksportbedriftene<br />
i fastlands-Norge. Etter en god periode<br />
for eksportindustrien fram til finanskrisen, har<br />
utviklingen de siste tre-fire årene vært svakere<br />
enn ventet. Det er svært viktig at norske eksportbedrifter<br />
henger med i en positiv utvikling i tysk<br />
eksport og at vi har rammebetingelser i Norge<br />
som gjør at vi ikke utkonkurreres som leverandører<br />
i viktige globale verdikjeder.
TYSK INDUSTRIpOLITIKK I FORANDRING<br />
tysk industri har forbedret konkurranseposisjonen<br />
betydelig de siste årene. Sysselsettingen i tyskland<br />
er «all-time-high», og tysk eksportindustri la bak<br />
seg nok et godt år i 2011. ledigheten fortsetter å<br />
falle inn i februar <strong>2012</strong>. Innen noen industribransjer<br />
er tysk industri dominerende på verdensmarkedet.<br />
Mye av dette skyldes innovasjonskraft<br />
og omstillingsvilje i tyske bedrifter. tyskland har<br />
etablert konkurransedyktige, globale verdikjeder<br />
på en rekke produkter. Samtidig er diskusjonen<br />
om rammebetingelser i tyskland preget av en<br />
grunnleggende industripolitisk tenkning som<br />
savnes i norge.<br />
For ti år siden var tysk industri, målt ved oecds<br />
Unit labour cost, et dyrere land å produsere i<br />
enn de nordiske landene og eksempelvis polen. I<br />
2011 var bildet snudd på hodet. Fra år 2000 har<br />
tyske bedrifter den laveste veksten i Unit labour<br />
cost av de nord-europeiske landene. Å produsere<br />
i tyskland i 2011 var, relativt sett, billigere enn i de<br />
andre nord-europeiske landene.<br />
For å forbedre konkurransedyktigheten har det<br />
vært gjort en rekke industripolitiske handlinger i<br />
tyskland, bl.a.:<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
Arbeidskraftkostnader<br />
(Unit Labour Cost, 2008 = 100)<br />
a. Skattereform, bedre betingelser for<br />
investeringer og for FoU<br />
b. Klimapolitikk:<br />
i. <strong>Industri</strong>en får tildeling etter globale<br />
benchmark, ikke tidligere co 2 -utslipp<br />
ii. Auksjon av co 2 -kvoter til kraftverk<br />
iii. Kompensasjon for særeuropeiske<br />
co 2 -kostnader i kraftprisen for<br />
konkurranseutsatt virksomhet<br />
c. Arbeidsmarkedet, liberalisering av regelverk,<br />
jf. eUs direktiv om arbeidsutleie<br />
d. reform av nasjonale strukturer, postvesen mv.<br />
e. Kraftfull satsing på fornybar energi<br />
f. Infrastruktur, fornyet satsing, midlene hentes<br />
fra salg av klimakvoter<br />
g. ny skattereform er lovet i 2013 der inntektene<br />
fra co 2 -kvoter skal gå til å senke andre<br />
skatter. Hensikten er å forbedre den globale<br />
konkurranseposisjonen til tyske bedrifter.<br />
Konklusjon: reformene og skattelettelser<br />
gjør tysk industri mer konkurransedyktig. dette<br />
gjenspeiles i den gule linjen i grafen.<br />
Germany Norway Sweden Denmark Poland<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
Figuren viser utviklingen i Unit labour cost de siste ti årene i utvalgte land. KIlde:oecd<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
25
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
26<br />
Mrd kr<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Vareeksport til Tyskland utenom<br />
petroleumsprodukter<br />
Fisk mv Råvarer Kjemiske varer<br />
Bearbeidede varer Maskiner Øvrige varer<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011<br />
FIGUR 2.3. norge eksporterte varer for 29 milliarder kroner i 2011, utenom petroleumsprodukter. Figuren viser<br />
utviklingen for de viktigste eksportvarene (bearbeidede varer er hovedsakelig aluminium og andre metaller). KIlde: SSB<br />
Til tross for at Tyskland har forbedret konkurranseevnen<br />
mot europeiske land, er utfordringen<br />
fra USA, Japan og Kina fortsatt svært sterk.<br />
Amerikansk omstillingsevne, japansk innovasjonskraft<br />
og kinesisk kostnadsnivå er fortsatt<br />
formidable konkurrenter for tysk industri. I<br />
tillegg er Kina en stadig sterkere kraft innen<br />
forskning, innovasjon og satsing på framtidsrettet<br />
industri. Ikke minst ser vi dette innen fornybar<br />
energi, vind, vann, sol og bioenergi.<br />
2.4 GOD UTVIKLING FOR EKSpORT<br />
TIL KINA, MEN…<br />
Det kinesiske markedet har hatt, og har, den<br />
sterkeste veksten i verdensøkonomien. Til tross<br />
for politiske utfordringer for norske eksportører<br />
er Kina det eneste større eksportmarked utenfor<br />
Europa der vareeksporten økte i 2011. Fasit for<br />
2011 endte på 15,3 milliarder kroner (+12,9 %) i<br />
vareeksport, og en plassering som åttende viktigste<br />
eksportland for våre eksportbedrifter. De viktigste<br />
varene til Kina er maskiner (hovedsakelig skipsutstyr),<br />
metaller, kjemiske varer (særlig leveranser<br />
til solenergi) og fiskeprodukter. Potensialet for<br />
økt eksport til Kina er enda større enn det som<br />
ble oppnådd i 2011. Landet har et stort behov for<br />
miljøvennlige og energieffektive produkter fra<br />
norsk eksportindustri.<br />
I løpet av 2011 viste eksporten fra Norge en<br />
fallende tendens, til tross for at Kinas økonomiske<br />
vekst er opprettholdt gjennom året.<br />
Hovedforklaringen er et svakt marked for kinesiske<br />
skipsverft, noe som rammer eksporten av norsk<br />
skipsutstyr. Den harde landingen som mange<br />
sjefanalytikere fortsatt forventer har uteblitt.<br />
Kina har i løpet av ti år blitt et av våre viktigste<br />
eksportmarkeder. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> tror på fortsatt<br />
sterk vekst i dette markedet. Sammen med Korea<br />
leverer de to landene over 80 prosent av verdens<br />
skipstonnasje med tilsvarende muligheter for<br />
norsk leverandørindustri. Nobelprisen for 2010 til<br />
Liu Xiaobo har ført til at eksportarbeidet har blitt<br />
vanskeligere, og det er viktig at det diplomatiske<br />
arbeidet med Kina revitaliseres slik at norske<br />
bedrifter kan utnytte mulighetene i den delen av<br />
verdensøkonomien som også i <strong>2012</strong> vil øke mest.<br />
2.5 ØVRIGE MARKEDER<br />
Ved siden av Sverige og Tyskland er det ytterligere<br />
fem europeiske land blant våre ti største
Mrd kr<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
eksportmarkeder, se figur 2.4. Det er store forskjeller<br />
blant disse landene, med noe vekst i Frankrike<br />
(3 %) og Storbritannia (6,2 %), mens det er kraftig<br />
vekst i eksporten til Belgia (30,3 %), Danmark<br />
(13,5 %) og Nederland (20,9 %). I tillegg er det<br />
vekst i eksporten til Island og Irland, mens det er<br />
nedgang i eksporten til Italia og Spania.<br />
Bildet på eksportmarkedene er dermed ganske likt<br />
makrosituasjonen i Europa, framgang i land med<br />
økonomisk vekst, og tilbakegang i landene som<br />
har lav eller ingen økonomisk vekst.<br />
De siste årene er det gjort en rekke eksportframstøt<br />
mot nye markeder utenfor Europa, men det<br />
ser ut til at de landene vi tradisjonelt har handlet<br />
med fortsatt er de viktigste handelspartnerne.<br />
Igjen er dette en påminnelse om at markedsarbeid<br />
for å etablere salg i nye markeder er krevende og<br />
langsiktig.<br />
Verdensbanken trekker i sin årlige rapport fram<br />
30 land (Global Economic Prospects, side 20)<br />
som har stort behov for ekstern finansiering<br />
i <strong>2012</strong> pga. at summen av driftsunderskudd<br />
(current account deficit) og refinansieringsbehov<br />
er mer enn ti prosent av verdiskapingen. (Chile<br />
Viktigste eksportmarkeder<br />
Bel. DK Frank. Nederl. UK Sverige Tysk. Japan Kina USA<br />
FIGUR 2.4: Utenom europa er Kina eneste større marked med eksportvekst i 2011. KIlde: SSB<br />
2010 2011<br />
har for eksempel et driftsunderskudd på 0,4 % av<br />
BNP, men har forfall på lån til private långivere<br />
på 10,9 % av BNP. Dvs. de trenger ekstern<br />
finansiering på 11,3 % av BNP. For Tyrkia er<br />
tallene 9,8 % + 9,2 %.) En av måtene å redusere<br />
finansieringsbehov på er å redusere importen slik<br />
at driftsunderskuddet reduseres.<br />
Norge har ikke mye eksport til de landene som,<br />
ifølge Verdensbanken, er mest utsatt for finansielle<br />
utfordringer. Av de 30 landene eksporterer<br />
vi flest varer til Tyrkia (1,4 % av tradisjonell<br />
vareeksport), Ukraina (0,9 %) og Litauen (0,5 %).<br />
I Ukraina og Litauen er fisk største eksportvare<br />
med hhv 84 prosent og 58 prosent av norsk<br />
eksport, mens største eksportvare til Tyrkia er<br />
raffinerte petroleumsprodukter (53 %).<br />
2.6 SVAK EKSpORT I<br />
VEKSTMARKEDENE<br />
Eksporten av norske varer til vekstmarkedene<br />
i 2011 er svakere enn forventet. Vår eksport<br />
faller både til Sør-Amerika, inklusive Brasil,<br />
Afrika og Asia, utenom Kina. Dermed taper<br />
norske bedrifter markedsandeler i de regionene i<br />
verdensøkonomien som vokser mest. Det pågår<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
27
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
28<br />
nå en gjennomgang av Innovasjon Norge, og den<br />
svake utviklingen i vekstmarkeder må inn som<br />
en viktig vurderingsfaktor når virkemiddelapparatets<br />
eksportarbeid skal evalueres.<br />
<strong>Norsk</strong>e eksportvarer etterspørres i Kina og en<br />
rekke andre utviklingsland, særlig land med<br />
behov for utstyr til energisektoren. De voksende<br />
økonomiene i Afrika, Sør-Amerika og Asia har<br />
et stort behov for produkter som kan senke<br />
kostnaden i energisektoren. Norge har varene,<br />
men vi nådde ikke fram i markedene i 2011.<br />
Det har vært gjort flere framstøt fra norske<br />
myndigheter på vekstmarkedene, sist ved to<br />
statsråder og en fulltallig næringsdelegasjon til<br />
vekstmarkeder i Afrika. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> kommer<br />
til å følge utviklingen for våre eksportvarer svært<br />
nøye i de tre vekstmarkedene for å se om fjorårets<br />
initiativ og norsk eksportarbeid gir et løft på disse<br />
markedene.<br />
2.7 BETYDNING AV EUROKRISEN 2011<br />
VS. FINANSKRISEN I 2008<br />
Finanskrisen i 2008 og den etterfølgende lavkonjunkturen,<br />
med den svakeste utviklingen i<br />
verdensøkonomien siden 1945, var svært alvorlig<br />
for industribedriftene. Kunder forsvant over<br />
natten, prisene på verdensmarkedet falt som stein<br />
Mindre effekt i industri i 2011 enn i 2008<br />
FIGUR 2.5: Hittil har ikke eurokrisen 2011 rammet industrien like raskt og hardt som finanskrisen i 2008.<br />
KIlde: World BAnK GloBAl econoMIc proSpectS <strong>2012</strong><br />
Økonomisk vekst og eksportutvikling<br />
Økonomisk vekst Utvikling i norsk eksport<br />
Verdensdel/land 2010 2011 <strong>2012</strong> 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
Kina 10,3 9,5 9 -12,6 +12,9 %<br />
Asia 8,2 6,2 6,6 -0,3 -9,5 %<br />
Afrika 5,4 5,2 5,8 31,2 -11,2 %<br />
Sør-Amerika 6,6 4,9 4,1 65,1 -9,4 %<br />
Tabell 2.1: eksportutvikling på vekstmarkedene var svak i 2011.
og finansieringen fra bankene og pengemarkedet<br />
stanset opp. Mange bedrifter måttet ty til kraftig<br />
omlegging av driften med nedlegginger og oppsigelser.<br />
I januar 2009 steg arbeidsløsheten med<br />
15 000 personer og Regjeringen la fram en krisepakke<br />
i januar samme år. <strong>Industri</strong>produksjonen i<br />
Norge falt 10 prosent, i Sverige gikk produksjonen<br />
ned over 20 prosent, se figur 2.2, og i mange land<br />
var det ytterligere fall i industriproduksjonen.<br />
Eurokrisen i 2011 påvirker verken industrien<br />
i Norge, Sverige eller på verdensmarkedet i<br />
samme grad, ennå. Verdensbanken har gjort en<br />
sammenligning av industriproduksjonen i de to<br />
krisene, og presentert analysen i figur 2.5. Pga.<br />
sterk vekst i Tyskland og USA er industriproduksjonen<br />
i OECD-landene igjen på plussiden, målt<br />
i tremånedersperioder. Kinesisk industriproduksjon,<br />
som heller ikke var særlig hardt rammet av<br />
finanskrisen i 2008, har gjennom eurokrisen hatt<br />
positiv utvikling i industriproduksjonen.<br />
Ved forrige krise hentet industrien seg fort inn<br />
ved kraftig vekst i slutten av 2009, krisen fikk<br />
en V-form. Nå beveger industriproduksjonen seg<br />
mer sidelengs, også i Kina. Kan det være at den<br />
pågående krisen ikke blir så dyp som i 2008, men<br />
at forløpet av krisen får en U-form for industrien?<br />
For en del bedrifter har eurokrisen rammet<br />
hardt. Ved utgangen av 2011 hadde over 60 større<br />
industribedrifter permittert ansatte, og antall<br />
permitterte industriarbeidere ved årsskiftet var<br />
nærmere 2 000.<br />
Selv om noen av bedriftene som har hatt permitteringer<br />
har meldt at de vil starte opp igjen, vil<br />
det fortsatt være bedrifter som blir rammet av<br />
krisen i <strong>2012</strong>. Og usikkerheten er stor. En forverring<br />
av verdensøkonomien kan føre til at flere<br />
bedrifter må ty til kraftigere restrukturering og<br />
evt.nedlegging i løpet av året. Det gjelder derfor<br />
å holde høy beredskap for mulige nasjonale,<br />
regionale og lokale utfordringer de nærmeste<br />
månedene.<br />
2.8 TRADISJONELL INDUSTRI TRENGER<br />
EN EKSpORTSATSING<br />
Eksporten fra tradisjonell industri, som ikke<br />
leverer produkter til petroleumssektoren, var svak<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Sterk markedsvekst<br />
«FMC Kongsberg Subsea AS er innen FMCkonsernet<br />
ansvarlig for Afrika, Europa, det<br />
Kaspiske Hav og Russland. Våre markeder er i<br />
sterk vekst på ryggen av gode olje- og gasspriser.<br />
Overordnet sett forventer vi vekst på ca 10<br />
prosent i <strong>2012</strong>, og mellom 10-15 prosent årlig<br />
fram mot 2015. I Norge planlegger vi for høyt<br />
aktivitetsnivå i <strong>2012</strong>, og at aktivitetsnivået<br />
forblir stabilt og godt i flere år framover, ikke<br />
minst sett i lys av store funn på norsk sokkel den<br />
siste tiden. I Afrika forventes sterk vekst, mens<br />
det Kaspiske hav og Russland er markeder med et<br />
langsiktig potensial.<br />
Tilgang til rigger og eventuelle kapasitetsbegrensninger<br />
i leverandørindustrien kan føre til at<br />
markedsveksten kan variere noe fra år til år. Dog<br />
jobber leverandørindustrien generelt, og FMC<br />
spesielt systematisk med å øke kapasiteten. I 2011<br />
ansatte FMC mer enn 700 personer, hvorav over<br />
400 i Norge. Svært få slutter heldigvis hos oss.»<br />
R. RASMUS SUNDE, GENERAL MANAGER,<br />
FMC TECHNOLOGIES, KONGSBERG<br />
i 2011. Både i vekstmarkedene, der all eksport har<br />
vært overraskende svak, og i markedene i Europa<br />
og USA hadde bedrifter innen møbel, interiør,<br />
metallvare, maskin, glass/keramisk, mineraler og<br />
ferdigvarer av ymse slag en svak utvikling.<br />
Samtidig melder bedriftene at det finnes et<br />
kjøpekraftig marked for norske produkter, men at<br />
etableringen er krevende. Det er et stort potensial<br />
for økt eksport av tradisjonelle varer til Kina,<br />
USA og i noen av landene med høy økonomisk<br />
vekst. Dette må Norge utnytte i større grad enn vi<br />
klarte i 2011.<br />
Har vi i gleden over framgangen for leverandørindustrien<br />
for petroleum, og bedriftene som opplever<br />
gode priser for varene på verdensmarkedet,<br />
glemt vår tradisjonelle vareproduserende industri?<br />
Bedriftene som har de største utfordringene pga.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
29
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
30<br />
så vel norsk kostnadsnivå, kronekurs, omstilling,<br />
som utenlandsk konkurranse, må ivaretas.<br />
I 2014 er Norge 200 år som selvstendig nasjon.<br />
Mange av de industribedriftene som har de største<br />
utfordringene har sine røtter fra tiden rundt<br />
1814, og har vært viktig i nasjonsbyggingen.<br />
Bedriftene leverer gode produkter og de arbeider<br />
med å utvikle innovasjon og design, men, som<br />
flere bedrifter skriver til oss, behøver de drahjelp<br />
på eksportmarkedene. På vårt spørsmål om<br />
rammebetingelser er det en bedrift som skriver:<br />
«Staten Norge samler bedriftene og profilerer dem<br />
samlet, samt dekker kostnadene for bedriftene som<br />
reiser ut og markedsfører sine produkter for eksport<br />
med 100 prosent [dekning] for messer.» Dette føles<br />
som det viktigste tiltaket for å legge til rette for at<br />
bedriftene kan overleve med norsk kostnadsnivå.<br />
Andre land gjør endringer i industripolitikken<br />
for å styrke grunnlaget for verdiskapingen. <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> vil be om at det etableres en massiv<br />
eksportsatsing for tradisjonell, vareproduserende<br />
industri i Norge 2013-2015, slik at bedriftene kan<br />
satse ekstra på eksportmarkedene i disse årene. På<br />
den måten kan de kanskje få en ekstra effekt ut<br />
av vårt kommende 200-årsjubileum. Vi tror at en<br />
markant eksportsatsing for tradisjonell industri i<br />
Tabell 2.2: Bedriftenes prioriterte eksportland i <strong>2012</strong>-2013.<br />
disse årene også vil gi stor effekt for øvrige deler<br />
av industri og annet næringsliv.<br />
2.9 BEDRIFTENES SATSINGS-<br />
OMRåDER <strong>2012</strong>/2013<br />
Vi har i årets undersøkelse spurt industrilederne<br />
om hvilke markeder de vil prioritere i eksport-<br />
satsingene i <strong>2012</strong> – 2013. <strong>Norsk</strong> industri legger<br />
hovedtyngden i sine allerede viktigste markeder<br />
i Europa. Det er våre gode handelspartnere i<br />
Sverige og Tyskland som prioriteres spesielt.<br />
Imidlertid ser vi at satsing i Asia også prioriteres<br />
høyt. Spesielt er det Kina som har fokus. Dette<br />
markedet er viktig for norsk industri og utvikling<br />
i eksporten hit har vært bedre enn i andre store<br />
norske eksportmarkeder. Imidlertid er det enkelte<br />
av industrilederne som viser til at nobelprisen<br />
2010 gjør eksportarbeidet vanskelig.<br />
USA pekes også på som viktig marked. Det er et<br />
bredt spekter av bedrifter som satser i USA.<br />
Vekstmarkedet Brasil er viktig for norsk industri,<br />
men her har vi hatt en svakere utvikling hittil enn<br />
forventet. Vi ser imidlertid at én av ti industribedrifter<br />
prioriterer landet. I hovedsak er dette<br />
offshorerelaterte bedrifter – ikke uventet.<br />
Område/land Andel bedrifter som prioriterer<br />
i eksportsatsingen<br />
EU 60 %<br />
Sverige 25 %<br />
Tyskland 13 %<br />
Storbritannia 4 %<br />
Nederland 3 %<br />
A s ia 29 %<br />
Kina 13 %<br />
Korea 6 %<br />
India 3 %<br />
USA 16 %<br />
Brasil 9 %
3. Petroleums- og energimarkeder<br />
«I går åpnet jeg verdens største offshore simulatorsenter.<br />
Det er imponerende, ligger i Australia og er<br />
norsk. Senteret eies av Farstad Shipping som er solid<br />
etablert i markedet på andre siden av kloden. (…)<br />
Det er alltid viktig å bidra når norsk næringsliv går<br />
mot nye markeder. Ikke minst i turbulente tider. Da<br />
er det ekstra viktig.<br />
Med truende skyer over våre nære markeder var<br />
det desto gledeligere å møte norske selskaper som<br />
lykkes i Australia. Selskaper som vinner kontrakter i<br />
spesialiserte og globale markeder. Det er konkurransekraft!<br />
Jeg tenkte på dette da jeg entret talerstolen<br />
på Pemelia Hilton hotell i Perth på torsdag. Her<br />
står jeg ansikt til ansikt med den norske konkurranseevnen,<br />
tenkte jeg. Dette er en hel sal full av norsk<br />
konkurransekraft.<br />
Jeg kan love dere at den ikke så svekket ut. Tvert i<br />
mot, den fremsto både vital og sterk i et lokale pyntet<br />
med australske og norske flagg.»<br />
– Statsminister Jens Stoltenbergs blogg<br />
10. desember 2011.<br />
Mulighetene for norsk olje- og gassindustri<br />
internasjonalt er større enn noen gang. <strong>Norsk</strong><br />
kontinentalsokkel er verdens største marked i de<br />
neste fem årene. De nye funnene på norsk sokkel<br />
vil bidra til at investeringsnivået kan opprettholdes<br />
enda lenger. Det solide og stabile hjemmemarkedet<br />
er preget av høyteknologiske løsninger,<br />
god kvalitet, høyt HMS-nivå og leverandører med<br />
en svært god historikk med tanke på å levere til<br />
planlagt tid. Dette gir norske leverandørmiljøer et<br />
godt renommé og god konkurransekraft ute.<br />
Mange av de norske leverandørene er allerede godt<br />
etablert i viktige markeder og på viktige steder<br />
for tilgang til ressurser både av personell/tjenester<br />
og produksjon. Med dagens ressursknapphet<br />
hjemme av bl.a. ingeniører i petroleumsindustrien,<br />
akselererer dette ytterligere når det gjelder<br />
samarbeid, outsourcing og etableringer ute. En<br />
slik utvikling gir både muligheter og utfordringer.<br />
Mulighetene ligger i en bedre tilstedeværelse i<br />
viktige markeder, fleksibilitet, økte ressurser og<br />
tilgang til fabrikasjon for leveranser både til hjemmemarkedet<br />
og det globale marked. Utfordringer<br />
kan være å beholde og verne om bedriftenes<br />
kjerneteknologi og kompetanse.<br />
<strong>Norsk</strong>e leverandører har i dag en betydelig<br />
utenlandsomsetning. Nesten halvparten av leverandørenes<br />
omsetning går til det internasjonale<br />
markedet. I 2009 var denne omsetningen på 118<br />
milliarder kroner. Av dette utgjorde eksport fra<br />
Norge om lag 80 prosent, mens det resterende var<br />
salg gjennom datterselskaper i utlandet (Menon).<br />
Organisasjonen INTSOK (etablert i 1997), stiftet<br />
av olje- og gassindustrien og myndighetene, gjør<br />
en stor og solid innsats for å skaffe informasjon<br />
og tilrettelegge adgang og kontakter for norske<br />
leverandører i de viktigste markedene innen olje<br />
og gass. <strong>Konjunkturrapport</strong>ens beskrivelse av det<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Hektisk aktivitet, store prosjekter<br />
«<strong>2012</strong> ligger an til å bli et år hvor de bedriftene,<br />
som er eksponert mot oljeindustrien og ikke mot<br />
de europeiske markedene, har bedre utsikter<br />
enn de øvrige. Men også innen oljeindustrien<br />
blir <strong>2012</strong> et år utenom det vanlige for enkelte<br />
bedrifter, avhengig av hvor i leverandørkjeden<br />
man er. Markedsutsiktene for næringen totalt<br />
sett har sjelden sett bedre ut med mange nye funn<br />
og investeringer framover. Samtidig er det flere<br />
nybyggprosjekter som ble ferdigstilt i 2011 uten at<br />
nye står klare til å ta over. For Kværner blir <strong>2012</strong><br />
et år med hektisk tilbudsaktivitet parallelt med<br />
prosjektgjennomføring av noen store prosjekter.<br />
Effekten av nye tildelinger vil ikke slå inn for<br />
fullt før i 2013 og senere.»<br />
JAN ARVE HAUGAN<br />
KONSERNSJEF, KVÆRNER<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
31
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
32<br />
internasjonale markedet er laget i nært samarbeid<br />
med INTSOK.<br />
Over en tredjedel av de norske aktørene med<br />
internasjonal aktivitet regner med å kunne doble<br />
sin internasjonale omsetning de neste fem årene,<br />
samtidig som de utnytter mulighetene på norsk<br />
sokkel. Oljeselskapenes investeringsbudsjetter er<br />
rekordhøye, i Norge og internasjonalt.<br />
3.1 UTVIKLING I<br />
pETROLEUMSMARKEDENE<br />
Petroleumsmarkedene har vært i stor endring<br />
de siste ti årene. Fra en oljepris på 10-20 dollar<br />
per fat, er prisen i dag rundt 100 dollar per fat, og<br />
svingningene har vært svært store. Målt i norske<br />
kroner har også dollaren svingt betydelig i samme<br />
tiårsperiode som vi har hatt store svingninger i<br />
oljeprisen, men økningen er også markant for<br />
oljepris målt i norske kroner. Prisindeksen for<br />
eksport av råolje fra Norge har steget 2,5 ganger<br />
nivået fra år 2000, og prisindeksen var i tredje<br />
og fjerde kvartal i fjor høyere enn for de høyeste<br />
prisene i 2008, se figur 3.1.<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
Som figur 3.1 viser, har råoljeprisen økt mer enn<br />
prisen på naturgass de siste tre-fire årene. Dette<br />
kommer av store endringer i verdens gassmarked<br />
pga. tilgangen på skifergass i USA, mer effektive<br />
LNG-transportsystemer og generelt forbedret<br />
tilgang på LNG på verdensmarkedet. For leverandørindustrien<br />
gir utviklingen av skifergass nye<br />
muligheter, og behovet for å utvikle nye gassfelt<br />
er omfattende. Naturgassprisen har økt kraftig de<br />
siste ti årene og er nå 2,2 ganger så høy som i år<br />
2000. Eksportprisen på naturgass er 50 prosent<br />
høyere i dag enn under finanskrisen i 2009.<br />
Petroleums- og leverandørindustrien bruker<br />
mange betegnelser og forkortelser på ulike<br />
oppgaver og prosesser, og forkortelsene er ikke<br />
standardisert mellom land og bedrifter. I figurene<br />
3.2 og 3.3 brukes betegnelsen E&P (Engineering<br />
& Procurement) markedet på verdensbasis og i<br />
Nordsjøen, med henvisning til materiale fra Aker<br />
Solutions. Andre bedrifter foretrekker å legge på<br />
en C (Construction) i omtalen til EPC på omtrent<br />
de samme oppgaver og prosesser. Uansett valg av<br />
forkortelser for å beskrive aktiviteten, vil behov<br />
for ingeniørtjenester og innkjøp av produksjonsutstyr<br />
øke kraftig både globalt og i Nordsjøen.<br />
Oljeprisen har økt mer enn gassprisen de siste<br />
årene<br />
(indeks 2000 = 100)<br />
Råolje Naturgass<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
FIGUR 3.1: petroleumsprisene har endret seg betydelig de siste ti årene. KIlde: SSB prISIndeKS For eKSportvArer
Forventet globalt E&P-marked i 2011<br />
<strong>Norsk</strong> leverandørindustri har hatt fordel av<br />
økende markeder for produktene både på norsk<br />
sokkel og i andre oljeprovinser. Aker Solutions<br />
viste på sin kapitalmarkedsdag i november 2011<br />
at E&P-markedet globalt utgjorde 181 milliarder<br />
dollar i 2011, hvorav norsk sokkel utgjorde 11<br />
prosent (20 milliarder dollar). Aktiviteten på<br />
norsk sokkel vil øke i <strong>2012</strong>, som omtalt i kapittel<br />
1.4, og også i mange andre land vil investeringene<br />
i petroleumsvirksomhet ha en betydelig økning.<br />
Mer enn halvparten av verdens olje- og gassreserver<br />
er funnet til havs, og på økende vanndyp.<br />
Avanserte undervannsløsninger og flytende<br />
produksjonsutstyr har bidratt til veksten i<br />
produksjon på dypt vann. <strong>Norsk</strong>e bedrifter har<br />
vært, og er, i front av teknologiutviklingen på<br />
disse områdene. <strong>Norsk</strong> kompetanse og erfaringer<br />
med prosjekter til havs, flytende løsninger og<br />
undervannsløsninger, er anerkjent internasjonalt.<br />
I eksportmarkedet har det vært satset sterkt på å<br />
formidle norsk kompetanse innenfor økt utvinning,<br />
som er et prioritert område i mange av markedene.<br />
70 prosent av verdens olje kommer nå fra<br />
felt som har vært i drift i mer enn 20 år og der det<br />
er behov for tiltak som kan sikre økt utvinning.<br />
Mange land opererer med en gjennomsnittlig<br />
16<br />
11<br />
8<br />
21<br />
181 milliarder dollar<br />
FIGUR 3.2: oversikt over de viktigste e&p-markedene i 2011. KIlde: AKer SolUtIonS<br />
7<br />
6<br />
4 2<br />
27<br />
20<br />
29<br />
30<br />
UK Norge<br />
Brazil USA<br />
Australia Angola<br />
Nigeria Malaysia<br />
India Indonesia<br />
Canada Ghana<br />
utvinningsgrad på under 35 prosent, mens den i<br />
Norge er nærmere 50 prosent.<br />
<strong>Norsk</strong> og britisk sokkel vil utvikle seg svært positivt<br />
de nærmeste årene. Aker Solutions forventer<br />
at E&P-delen av markedet vil øke med 26 milliarder<br />
dollar fram til 2015 (+52 %), og britisk sokkel<br />
vil ha nesten like høy aktivitet i 2014 som norsk<br />
sokkel hadde i fjor. Dette gir store muligheter for<br />
norsk leverandørindustri.<br />
På britisk sokkel skal Statoil i gang med sitt første<br />
utbyggingsprosjekt som operatør. Beslutning om<br />
utbygging av Mariner og Bressay skal etter planen<br />
tas i år og neste år. Dette er oljefelt med tyngre<br />
olje. Statoil har skaffet seg betydelig kompetanse<br />
på dette området ved utbyggingen av Granefeltet<br />
på norsk sokkel og Peregrino på brasiliansk<br />
sokkel. <strong>Norsk</strong>e erfaringer med tiltak for å redusere<br />
utslipp til sjø og luft er også av stor interesse i<br />
mange land.<br />
Brasil har lenge vært det mest spennende internasjonale<br />
markedet for norsk leverandørindustri.<br />
Nesten alle medlemsbedriftene i INTSOK har<br />
Brasil øverst på prioritetslisten av de internasjonale<br />
markedene. Britisk sokkel og Mexicogulfen<br />
er også viktige satsingsområder for den norske<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
33
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
34<br />
Mrd dollar<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Forventet E&P-marked i Nordsjøen<br />
30<br />
20<br />
Norge UK<br />
petroleumsklyngen. Australia har de siste par<br />
årene vokst i betydning som følge av økt petroleumsaktivitet<br />
og de rekordstore investeringene i ny<br />
LNG-kapasitet.<br />
Tilgang på kvalifisert personell er et voksende<br />
problem i mange av de sentrale oljeproduserende<br />
landene. Det utdannes for få fagfolk. Kampen om<br />
de gode hodene er stor. Mangel på fagfolk kan<br />
forsinke prosjekter, særlig i Brasil og Australia.<br />
Brasil har store ambisjoner. Petrobras, det<br />
statskontrollerte oljeselskapet, har 19 store utbyggingsprosjekter<br />
på dypt vann i sine planer fram til<br />
2015. Målsettingen er å kunne øke produksjonskapasiteten<br />
med 2,3 millioner fat olje og gass. De<br />
store ressursene under de dype saltlagene øker i<br />
betydning. Petrobras regner med at 40 prosent av<br />
samlet produksjon vil komme fra disse ressursene<br />
i 2020. I sin forretningsplan legger Petrobras opp<br />
til at selskapet skal øke antall borerigger fra 15 til<br />
65 i årene fram til 2020, og samtidig doble antall<br />
forsyningsfartøyer til mer enn 500 i den samme<br />
perioden. Lederskiftet i Petrobras vil ikke bidra til<br />
store endringer i selskapets strategi.<br />
Krav til lokalt innhold er viktig i Brasil, og vil<br />
få betydning for gjennomføring av prosjektene.<br />
Men utfordringene er store. Tilgang på kvalifisert<br />
35<br />
22<br />
37<br />
25<br />
42<br />
28 28<br />
2011 <strong>2012</strong> 2013 2014 2015<br />
FIGUR 3.3: Forventet e&p-marked på norsk og britisk sokkel i årene framover. KIlde: AKer SolUtIonS<br />
personell og byggekapasitet er en voksende<br />
utfordring. Brasil må etter hvert avveie hensynet<br />
til lokalt innhold mot kostnader og tid.<br />
Petrobras er i markedet for mer enn 20 borefartøyer<br />
og har tatt initiativet til å etablere SETE<br />
Brasil for å bygge de nye borefartøyene. Mange<br />
boreselskaper, også norske, er samarbeidspartnere<br />
med SETE Brasil. Målsettingen er å bygge de nye<br />
riggene på de nye skipsverftene i Brasil.<br />
INTSOK gjennomfører et omfattende introduksjonsprogram<br />
for medlemsbedrifter som vil inn i<br />
det brasilianske markedet.<br />
Australia er midt i en spennende utvikling av<br />
store gassressurser til havs, parallelt med utbygging<br />
av LNG-anlegg basert på gass fra de store<br />
kullreservene i landet. Australia vil i løpet av<br />
det neste tiåret bli verdens nest største LNGprodusent<br />
etter Qatar. Australia skal bygge ut sin<br />
LNG-kapasitet med tilsvarende 16 Snøhvit-felt<br />
fram til 2017. Landet har åtte prosjekter til havs<br />
og fire på land i øyeblikket.<br />
48<br />
<strong>Norsk</strong>e bedrifter har et godt renommé for<br />
sine avanserte teknologiske løsninger og blir<br />
av mange sett på som et NASA innenfor<br />
offshore-teknologi. <strong>Norsk</strong> offshore-næring
ekrutterer også ingeniører fra NASAs nedlagte<br />
romfergeprogram.<br />
Oljeselskapenes letevirksomhet i nye områder<br />
gir resultater. Ghana er i gang med oljeproduksjon<br />
på dypt vann og flere prosjekter er under<br />
utredning. Det er påvist store gassressurser i<br />
Mosambik, der planleggingen av store LNGprosjekter<br />
er i full gang. Markedene for LNG<br />
vil i første rekke være Asia. Skifergass og<br />
skiferolje er med på å endre forsyningsbildet.<br />
USAs egen produksjon av olje er voksende for<br />
første gang på mange år som følge av økt tilgang<br />
på skiferolje.<br />
Fornybar energi<br />
<strong>Norsk</strong>e industribedrifter leverer flere ulike varer<br />
til fornybar energi og moderne energiløsninger,<br />
som hybrid-kjøretøy. Noen av produktene er ganske<br />
like de som leveres til petroleumsutvinning,<br />
for eksempel innen energiløsninger til offshore<br />
vindkraft. Andre produkter er lik det som leveres<br />
til elektronikkindustrien, som høyrent silisium<br />
til wafere i solenergiproduksjon. I tillegg leveres<br />
produkter til drift av vannkraftverk i Norge og<br />
utlandet.<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Offshore purchases <strong>2012</strong>-2015<br />
Millioner US dollar<br />
Solenergiindustrien har vært svært turbulent de<br />
siste årene med prisfall på 60-70 prosent i løpet av<br />
2011 for noen av produktene i det internasjonale<br />
markedet. Det sier seg selv at dette er svært<br />
vanskelige markeder å levere produkter til. Men<br />
både for leveranser til solenergi og annen fornybar<br />
energi er det et usedvanlig stort potensial. Det<br />
er imidlertid også utfordringer. I mange land,<br />
som burde fornyet sin energiforsyning fra å være<br />
fossilbasert til fornybar energi, gis det omfattende<br />
subsidier til fossil energi, for eksempel i India.<br />
Det internasjonale energibyrået (IEA) har varslet<br />
kraftig økning av innsatsen for å avvikle de fossile<br />
subsidiene.<br />
Markedsmulighetene innen fornybar energi<br />
er svært store. Et eksempel er at det i <strong>2012</strong> er<br />
640 000 basestasjoner i India som drives av<br />
dieselaggregater, en økning med 140 000 siden<br />
2010. Dieselen er subsidiert og er derfor konkurransedyktig<br />
med for eksempel solenergi med<br />
hybridløsning. Kostnaden ved dieselimport for å<br />
dekke forbruket fra basestasjonene bidrar til å øke<br />
det indiske handelsunderskuddet. En avvikling<br />
av dieselsubsidien, sammen med fallet i kostnader<br />
for solenergi, kan utløse et svært stort marked der<br />
norske bedrifter kan levere konkurransedyktige<br />
løsninger.<br />
FIGUR 3.4: Utviklingen innen leveranser til solenergi, offshorevind og annen fornybar energi. KIlde: IntSoK<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
35
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
36<br />
Det er store forventninger til at mange land<br />
vil fornye sin energiforsyning i årene framover.<br />
Eurokrisen har gitt et tilbakeslag for fornybar<br />
!<br />
Fornybar energi er vanskelig å bygge ut i land som<br />
subsidierer fossil brensel<br />
Very high subsidy (> 50 %)<br />
High subsidy (20-50 %)<br />
Subsidy (< 20-50 %)<br />
FIGUR 3.5: Subsidier til fossil brensel hindrer utbygging av fornybar energi. KILDE: IEA, WORLD ENERGY OUTLOOK 2010<br />
BEDRIFTSEKSEMPEL:<br />
Ingen planer om å nedbemanne<br />
«Vi har ingen planer om å nedbemanne.<br />
Kongsberg Gruppen er internasjonal, kunnskapsbasert<br />
og høyteknologisk. Mye av vår virksomhet<br />
og vårt salg skjer utenfor Norge, men vi budsjetterer<br />
også med fortsatt vekst her hjemme i <strong>2012</strong>.<br />
Jeg tror jeg snakker på vegne av flere når<br />
jeg sier at industriens største utfordring, er å få<br />
fram det tilstrekkelige antall godt utdannede<br />
ingeniører for framtiden. Det norske samfunn<br />
– og eksportindustrien – trenger flere unge som<br />
satser på teknologi og realfag. Vi må oppmuntre<br />
de unge til å ta slike yrkesvalg, og her har både<br />
industrien og det offentlige et ansvar.»<br />
WALTER QVAM<br />
KONSERNSJEF, KONGSBERG GRUPPEN<br />
energi i Europa pga. lavere etterspørsel og kutt<br />
i subsidieordninger i flere land. På lang sikt<br />
forventes det en mer positiv utvikling i nesten<br />
alle fornybarmarkedene. I det mest optimistiske<br />
scenariet, som ble utarbeidet av IEA i 2010, vil<br />
alle verdensdelene, unntatt Kina (egen verdensdel<br />
i beregningene) ha 50 prosent av energiforsyningen<br />
fra fornybare kilder i 2050. Sør-Amerika<br />
vil ha en fornybarandel på 81 prosent og Afrika<br />
en andel på 87 prosent. Også i «baseline»scenariet<br />
vil fornybarandelen øke betydelig, selv<br />
om konvensjonell kullkraft da vil være viktigste<br />
energikilde, se figur 3.6.<br />
3.2 NORSK TEKNOLOGI-<br />
UTVIKLING <strong>2012</strong><br />
<strong>Norsk</strong>e bedrifter kan være med å levere gode løsninger<br />
innen både petroleum og fornybar energi. I<br />
mange tilfeller er det den samme bedriften som er<br />
leverandør av begge produkter, og innovasjonene<br />
utvikles i felles forskningsavdeling. Men det<br />
krever en mer markant satsing på forskning enn<br />
stillstanden i 2011 og <strong>2012</strong>. Olje- og energidepartementet<br />
lovet i 2005 at de skulle øke bidraget til<br />
petroleumsforskningen til 500 millioner kroner<br />
i 2010. Fasiten ble halvparten (248,5 millioner<br />
kroner), og med kutt de siste årene.
I IEAs mest offensive scenario vil fornybar energi<br />
være viktigst globalt fra 2050<br />
FIGUR 3.6: Fram mot 2050 antar IEA at verdens elektrisitetsproduksjon vil baseres på løsninger som norske bedrifter kan<br />
levere: Offshore vind, avfall, CCS, solenergi og vannkraft. KIldE: IEA 2008b<br />
Forskningsprogrammene for fornybar-forskning<br />
fikk et løft i forbindelse med klimaforliket,<br />
men har siden opplevd realnedgang. I <strong>2012</strong> får<br />
fornybarprogrammene også et nominelt kutt, slik<br />
at forskningsbevilgningene til energiforskning<br />
(petroleum og fornybar energi) får nominell<br />
nedgang for første gang.<br />
Pga. det knappe budsjettet, og norsk kostnadsvekst,<br />
blir det færre prosjekter innen forskning<br />
og innovasjon innen energi i <strong>2012</strong>. Mens<br />
framtiden ser positiv ut for mange av produktene<br />
som norske industribedrifter kan være konkurransedyktige<br />
på, blir det færre innovasjoner i <strong>2012</strong>.<br />
Skal vi bidra til gode energiløsninger i Norge<br />
og konkurrere på de voksende internasjonale<br />
markedene, kan ikke kutt også være situasjonen<br />
når vi ser framover.<br />
Les mer om energiforskning i kap 6.5.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
37
4. I euroens tegn<br />
Av gjesteskribent Karen<br />
Helene Ulltveit-Moe,<br />
professor ved<br />
Universitetet i Oslo.<br />
Verdens økonomiske tyngdepunkt skifter mot øst og<br />
mot syd. For Norge er EU likevel desidert viktigst. For<br />
norsk industri står <strong>2012</strong> uomtvistelig i euroens tegn.<br />
<strong>Norsk</strong> industris største og viktigste marked er i<br />
krise. <strong>2012</strong> står, som alle andre år, i lønnsoppgjørenes<br />
tegn – med eller uten frontfag – men framfor<br />
alt i euroens tegn. Hvordan EU og eurosonen<br />
utvikler seg er avgjørende for norsk industriutvikling<br />
fordi Europa har vært – og fortsatt er – vårt<br />
dominerende eksportmarked.<br />
Europautredningen ble i begynnelsen av januar<br />
overlevert til utenriksminister Jonas Gahr Støre.<br />
Vår analyse viser hvilken enorm betydning EU har<br />
for norsk økonomi og næringsutvikling. Rundt 80<br />
prosent av vår totale eksport går til EU. Dersom<br />
vi ser bort ifra olje, gass, skip og plattformer, og<br />
konsentrerer oss kun om varer, går fremdeles over<br />
60 prosent til EU.<br />
Til tross for en rivende globalisering og sterk<br />
vekst i norsk eksport er EUs relative betydning<br />
som handelspartner i dag nesten den samme som<br />
i 1994. Til sammenligning – og i motsetning til<br />
hva vi lett kan ledes til å tro – er vår handel med<br />
Kina (fortsatt) beskjeden. Til tross for eksplosiv<br />
vekst, kommer fortsatt kun rundt ni prosent av vår<br />
import fra Kina, og så lite som rundt to prosent av<br />
vår eksport har landet som destinasjon. Dersom<br />
vi bare ser på de vareproduserende bedriftene i<br />
fastlands-Norge, svinger pendelen noe mer mot<br />
Kina – men ikke slik at det monner. Rundt fire<br />
prosent av industriens eksport gikk til Kina i<br />
2011, og økte det siste året med over ti prosent.<br />
Ser vi på Asia under ett som eksportdestinasjon<br />
tar regionen ikke av mer enn rundt 15 prosent av<br />
norske eksportvarer, og dårlige tider i internasjonal<br />
skipsfart bidro til en markant reduksjon i denne<br />
eksporten i 2011.<br />
Overraskende nok, gitt den sterke følelsen av krise<br />
i Europa, økte faktisk norske bedrifter sin eksport<br />
til EU i 2011 med bortimot tolv prosent. Alle<br />
EU-landene, unntatt PIGS-landene i sør, økte sin<br />
import av norske varer. Men det er verdt å merke<br />
seg at de største avtakerne av norske produkter var<br />
Sverige, Tyskland, Nederland og Storbritannia.<br />
Her endte rundt 35 prosent av eksporten. Og<br />
Sverige og Tyskland er industrilokomotivene som<br />
har hatt en utvikling det siste året som skiller seg<br />
betraktelig fra resten av EU. De hører bl.a. med<br />
til de få EU-landene som har maktet å redusere<br />
arbeidsledigheten gjennom 2011. Flertallet av<br />
EU-landene har opplevd at 2011 var året da<br />
ledigheten bet seg fast og økte ytterligere.<br />
Hva skjer i <strong>2012</strong>?<br />
Men hva <strong>2012</strong> vil bringe, hersker det en usikkerhet<br />
rundt som er større enn noen gang. Det er ingen<br />
klar konsensus om hvor EU og euroen går – verken<br />
på kort eller lang sikt. Jeg tilbrakte den siste uken<br />
i januar på World Economic Forums årlige møte<br />
i Davos. Her satte næringslivsledere, politikere<br />
og akademikere hverandre stevne, men uten at<br />
enigheten ble noe større av den grunn.<br />
Tysklands forbundskansler Angela Merkel har<br />
meislet ut en vei framover for eurosonen som<br />
handler om disiplin i finanspolitikken og strenge<br />
straffer for dem som ikke holder seg til reglene.<br />
Hun vil i alle fall ikke komme opp med mer penger<br />
på den ene eller andre måten, før valutaunionens<br />
problembarn har gjennomført tunge strukturreformer<br />
som kan gi basis for økonomisk vekst, og<br />
begynt å utvise tysk disiplin i sin budsjettpolitikk.<br />
Mens hennes kolleger i Portugal, Spania og<br />
Italia ser ut til å innse at de kanskje ikke har så<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
39
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
40<br />
mange andre valg enn å gjøre som Angela sier, er<br />
Storbritannia mye mer kritisk. Ikke vil de være<br />
med på hennes nye finanspakt for EU, og i tillegg<br />
kritiserer statsminister Cameron Tyskland for<br />
ikke å støtte innføringen av euro-obligasjoner.<br />
Men tyskerne spiller ballen tilbake, og svarer at<br />
krisen i eurosonen er en tillitskrise. Den eneste<br />
måten tilliten kan bli gjenopprettet på, er gjennom<br />
kutt i statsgjelden og budsjettdisiplin.<br />
Synet på hvor EU og euroen går spriker<br />
formidabelt. På den ene siden har vi optimistene<br />
som mener at nasjonalstatene i Europas krig<br />
mot finansmarkedene sakte men sikkert vil bli<br />
vunnet. Det har vært en lang kamp, men de<br />
nødvendige endringene i økonomisk politikk<br />
vil smått om senn kommet på plass, og moralen<br />
hos generalene er god. Innstramninger og<br />
strukturreformer må til; men de er på vei, og<br />
finansiell disiplin er det som skal til for å bringe<br />
EU på fote igjen. Euroen vil bestå – med eller<br />
uten Hellas – men hva som skjer med Hellas er<br />
mer å regne som en kamp på en relativ perifer<br />
flanke enn som noe som kan velte euroen. De<br />
samme meningsytrerne mener også at EUs<br />
dalende popularitet ikke er reell. Den dagen den<br />
jevne EU-borger våkner opp og skjønner hvilke<br />
friheter og muligheter som står på spill dersom<br />
det europeiske prosjektet faller sammen, vil de gi<br />
sin utvetydige støtte.<br />
På den andre siden har vi dem som er mye mer<br />
pessimistiske til utsiktene for EU, og særlig for<br />
eurosonen. De mener at euro-landenes problemer<br />
ikke løses ved at de alle blir som tyskerne. En<br />
hovedinnvending er at den tyske oppskriften for<br />
kriseløsning fokuserer for mye på sparing og for<br />
lite på økonomisk stimulans og infrastrukturinvesteringer<br />
som kan gi basis for sysselsetting og<br />
vekst. Veien ut av gjeldskrisen – argumenterer<br />
de – går via vekst og økte skatteinntekter – som<br />
igjen gir mindre underskudd og gjeld. Imidlertid<br />
øyner de lite håp for at deres syn vil bli hørt. Som<br />
resultat frykter de at Europa sparer seg til fant.<br />
Blant dem som spår både eurokollaps og Vestens<br />
fall er den kjente økonomiprofessoren Niall<br />
Ferguson ved Harvard University. Han peker<br />
på at både Roma og Athen, den vestlige sivilisasjonens<br />
vugge, ikke bare sliter med økonomiske<br />
problemer men også med politiske strukturproblemer.<br />
Men sett i et historisk lys, er det kanskje<br />
nettopp passende at slutten på Vestens dominans<br />
nettopp har begynt akkurat her.<br />
Denne «trosretningen» er av den oppfatningen<br />
at eurokrisen løses ikke med (kun) disiplin,<br />
men med store overføringer fra nord til syd. De<br />
forfekter det samme synet som svært mange av<br />
verdens ledende økonomer argumenterte hardt<br />
for da euroen ble innført; en valutaunion krever<br />
de europeisk forente stater, og det betyr fiskal<br />
føderalisme, med andre ord, overføringer fra de<br />
til en hver tid rikeste til de til en hver tid fattigste<br />
regionene. Problemet er bare at noen grove<br />
regnestykker viser at det overføringsregimet som i<br />
dag må til, gjerne vil koste Tyskland åtte prosent<br />
av deres bruttonasjonalprodukt. Det skal ikke så<br />
mye til for å gjette, at dette ikke akkurat er en<br />
vinnersak hos tyske velgere.<br />
Hva betyr det for oss?<br />
Hva betyr alt dette – for norsk industri? Det<br />
betyr for det første at usikkerheten rundt hvor<br />
euro-området og EU går er svært stor. Det betyr<br />
at også usikkerheten knyttet til etterspørselsutviklingen<br />
i vårt viktigste marked er svært stor.<br />
Landene i nord er de viktigste eksportdestinasjonene<br />
for oss, og har enn så lenge hatt en mye<br />
bedre utvikling enn dem i sør. Men ikke desto<br />
mindre beror også deres næringsliv på hvordan<br />
resten av EU utvikler seg, da det er her deres<br />
viktigste eksportmarked ligger. De eksporterer<br />
mer til de fremvoksende økonomiene enn sine<br />
kolleger i syd, men er fortsatt svært avhengige av<br />
utviklingen i det indre markedet.<br />
Dagens økonomiske politikk i EU vil videre<br />
kreve kostnadskutt i alle sektorer. Under-<br />
skuddslandene i eurosonen kan ikke devaluere<br />
gjennom sin valuta, og trenger derfor intern<br />
devaluering i stedet. Det betyr lønnsfrys eller<br />
lønnskutt. I annerledeslandet Norge er situasjonen<br />
en ganske annen. Selv en moderat lønnsvekst<br />
kan synes utopisk hos oss. Det blir ingen premie<br />
til dem som gjetter at vår konkurranseevne<br />
overfor utlandet vil forverre seg ytterligere i året<br />
som kommer.<br />
Men norsk konkurranseevne handler ikke bare<br />
om lønn, men også om valutakurs, og sist, men<br />
ikke minst, om produktivitet.
Hva vil skje med den norske kronen? Summen av<br />
globale og europeiske forhold gjør at det er vanskelig<br />
å se for seg andre scenarier enn kronestyrking<br />
i forhold til våre viktigste handelspartnere.<br />
Eurosonen trenger lav rente og lavere valutakurs<br />
for å gi konkurranseevne til landene i syd. I<br />
tillegg kommer at en viktig del av kriseløsningen<br />
er en sterk økning av pengemengden for å sikre<br />
likviditet i bankene og for å presse renten ned.<br />
Resultatet kan vanskelig bli noe annet enn en<br />
svakere euro. Dersom valutaunionen bryter<br />
fullstendig sammen, kan bildet bli mer nyansert,<br />
men sannsynligheten for at det skjer i <strong>2012</strong> er<br />
liten. Hellas kan komme til å forlate euroen, men<br />
noen kollaps for euroen som sådan er det ikke så<br />
mange som tror på – i alle fall ikke på kort sikt.<br />
Produktiviteten i norsk næringsliv og økonomien<br />
for øvrig har de siste ti årene i snitt ligget på nivå<br />
med produktiviteten hos våre handelspartnere.<br />
Og til tross for betydelig svekkelse av den kostnadsmessige<br />
konkurranseevnen det siste tiåret,<br />
har lønnsomheten i norsk industri – absolutt og<br />
sett i forhold til EU – bedret seg.<br />
Men det er viktig å være klar over at den positive<br />
utviklingen i produktivitet og lønnsomhet i<br />
stor grad knytter seg til de økte prisene på norsk<br />
eksport. Norge har vært en vinner i en globalisert<br />
verden. Kina og de andre fremvoksende<br />
økonomiene etterspør det vi produserer, mens de<br />
selger de varene vi gjerne importerer – enten som<br />
ferdigvarer eller som innsatsvarer til industrien.<br />
Dette har resultert i at prisene på vår eksport har<br />
gått opp, samtidig som vi har betalt mindre for<br />
det vi importerer. Vi har tjent stort på globaliseringens<br />
siste fase.<br />
Ingen er immune<br />
Ingen er immune mot uroen i Europa – verken<br />
Norge eller Asia. Alt henger sammen med alt, og<br />
både Norge og de fremvoksende økonomiene i<br />
Asia og Latin-Amerika vil merke det dersom EU<br />
ikke kommer seg på fote igjen. Spørsmålet er hvor<br />
avhengige de nye økonomiene etter hvert er av<br />
EU, og i hvilken grad norsk industri kan skifte sin<br />
eksport ut av Europa og mot disse. Til tross for at<br />
EU er vår viktigste handelspartner, har det skjedd<br />
en gradvis vridning av norsk eksport mot øst og<br />
sør over de siste ti årene. Dette gjør oss åpenbart<br />
bedre rustet mot en eurokrise.<br />
Nye muligheter<br />
Men en krise gir alltid muligheter. <strong>Norsk</strong> økonomi<br />
har høstet betydelige gevinster av arbeidsinnvandring<br />
fra EU hvor majoriteten av alle arbeidsinnvandrere<br />
har kommet fra siden 2004. Innvandringen<br />
har bidratt til økt aktivitet og lønnsomhet i<br />
næringslivet og redusert lønns- og kostnadspress.<br />
Dette har bidratt til økt sysselsetting blant nordmenn<br />
og til å videreutvikle produksjon i Norge<br />
som ellers ville risikert å bli flagget ut – samtidig<br />
som arbeidsløsheten har vært på et nær sagt<br />
minimum. Krisen i de sørlige eurolandene gjør<br />
at vi nå opplever økt pågang i arbeidsmarkedet,<br />
ikke bare fra det tidligere Øst-Europa, men også<br />
fra velkvalifiserte sør-europeere. Det er om ikke<br />
annet også noe å glede seg over!<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
41
5. Kronen er verdens beste valuta<br />
Av gjesteskribent<br />
Kyrre Aamdal,<br />
seniorøkonom i<br />
DNB Markets.<br />
Tittelen kunne vært fra et meglerhus som anslår<br />
sterkere krone. Slike analyser får også store oppslag<br />
i media og det er flere enn valutainvestorene<br />
som blir påvirket. Men det er verdt å merke seg<br />
noen forhold. Over de siste ti årene har kronen<br />
sjelden styrket seg så mye som prognosemakerne<br />
har anslått, kronen har til tider overrasket med<br />
markant svekkelse og hovedbildet er en relativt<br />
stabil valuta.<br />
Consensus Forecasts oversikt over valutaprognoser<br />
viser en generell tro på en viss styrking av norske<br />
kroner mot euro, i alle fall innenfor de neste tolv<br />
månedene. Januaranslagene viser i gjennomsnitt<br />
at EURNOK skal avta til 7,57. Den siste tiden har<br />
EURNOK stort sett blitt handlet mellom 7,65<br />
og 7,70. Det er altså en ganske beskjeden kronestyrking<br />
som ventes i gjennomsnitt, men så er da<br />
kronen også relativt sterk mot euro for tiden. Det<br />
er heller ikke bare utenlandske prognosemakere<br />
som venter en sterkere krone. Ifølge forventingsundersøkelsen,<br />
som blir gjennomført etter initiativ<br />
fra Norges Bank, har det i lang tid vært et flertall<br />
av anslagstillere som venter sterkere krone, mens et<br />
lite mindretall venter svakere krone. Det er derfor<br />
rimelig å konkludere at prognosemakerne som<br />
hovedregel, venter en sterkere krone. Undersøkelser<br />
fra Norges Bank viser at det har vært slik i flere år.<br />
Viktige drivere for kronekursen er utviklingen i<br />
oljepriser, rentedifferanser og risikovillighet i markedene.<br />
Utenlandske bankers nettokjøp av kroner<br />
og likviditet i markedet er også med på å bevege<br />
FIGUR 5.1: Faktisk kurs EURNOK og prisstillernes forventinger til EURNOK siden desember 2003.<br />
KildE: NORgEs BaNK, staFF MEMO 7/10.<br />
Faktisk kurs EURNOK og prisstillernes<br />
forventninger til EURNOK siden desember<br />
2003<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
43
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
44<br />
kronen. Analysemodeller som bygger på slike<br />
forklaringer, peker imidlertid ikke i retning av at<br />
kronen alltid skal styrke seg. Heller ikke modeller<br />
basert på teknisk analyse viser ensidig kronestyrking.<br />
Tvert i mot vil modellbaserte analyser kunne<br />
peke mot både sterkere og svakere krone. Andre<br />
forhold enn modellene må ligge bak forventingene<br />
om sterkere krone.<br />
Ifølge Consensus Forecast venter den mest<br />
aggressive prognosemakeren at kronen skal styrke<br />
seg til 7,10 EURNOK. Det vil i så fall være en<br />
rekordsterk krone mot euro. Det er gjerne slike<br />
anslag som får størst oppmerksomhet. En typisk<br />
begrunnelse for en slik prognose er at norsk<br />
økonomi har store overskudd på driftsbalansen, en<br />
solid statsfinansiell situasjon og trygge statspapirer.<br />
Dessuten er veksten i økonomien relativt høy<br />
og renteforskjellen til eurosonen er positiv (med<br />
god margin). Men dette er ikke ny informasjon<br />
om økonomien. Slike kjente forhold vil normalt<br />
være innbakt i dagens kurs. EURNOK på 7,10 vil<br />
være en rekordsterk krone og langt sterkere enn<br />
der kronen har vært handlet de siste årene. En<br />
så sterk krone vil gi for lav inflasjon og bidra til<br />
å svekke aktiviteten i økonomien og vil bli møtt<br />
med pengepolitiske tiltak – først og fremst lavere<br />
rente. Dermed forsvinner noe av begrunnelsen for<br />
kronestyrkingen.<br />
10,50<br />
10,00<br />
9,50<br />
9,00<br />
8,50<br />
8,00<br />
7,50<br />
FIGUR 5.2: EURNOK. KildE: thOMsON datastREaM/dNB MaRKEts<br />
EURNOK<br />
Historien viser at kronen har vært usedvanlig stabil<br />
mot euro. Etter at Svein Gjedrem overtok som<br />
sentralbanksjef i 1999, har kronen flytt fritt og<br />
pengepolitikken vært rettet inn mot å holde lav og<br />
stabil inflasjon. Siden da har gjennomsnittskursen<br />
vært 8,09 EURNOK. Selvfølgelig har kronen variert<br />
en del over dette tidsrommet, men svingningene<br />
har ikke vært store. I fire av fem handledager<br />
siden 1998 har kronekursen vært mindre enn fem<br />
prosent unna gjennomsnittskursen. I bare fire av<br />
100 handledager har den vært mer enn ti prosent<br />
unna. Handelsveid er kronen om lag like stabil.<br />
Variasjonene i den handelsveide kronekursen har<br />
vært like store som svingningene i den svenske<br />
kronen, men vesentlig mindre enn svingningene<br />
i britiske pund, og i canadiske, australske og<br />
newzealandske dollar. Dette er egentlig ganske<br />
oppsiktsvekkende.<br />
Perioden etter euroens innføring, som sammenfaller<br />
med «globaliseringens tiår», har vært en gullalder<br />
for Norge. Forholdet mellom våre eksport- og<br />
importpriser («bytteforholdet») er blitt mer enn<br />
doblet. Fra en driftsbalanse i null i 1998, hadde<br />
Norge de neste tolv årene et samlet driftsoverskudd<br />
på ufattelige 3 200 milliarder kroner. Stabiliteten<br />
skyldes flere forhold. Viktigst er utvilsomt Statens<br />
pensjonsfond utland (Petroleumsfondet), som innebærer<br />
at store deler av eksportinntektene sendes<br />
rett ut av landet igjen. Driftsbalanseoverskuddet<br />
Faktisk Gjennomsnitt<br />
7,00<br />
Jan-99 Jan-05 Jan-11
fratrukket overføringene til Petroleumsfondet<br />
har i gjennomsnitt vært nær null. Det betyr at<br />
de store overskuddene i norsk økonomi ikke har<br />
ledet til en særskilt høy etterspørsel etter kroner.<br />
Handlingsregelen sikrer at økte inntekter som følge<br />
av økt oljepris, stort sett spares i utlandet.<br />
Viktig er også at Norges Bank i hovedsak har<br />
skygget rentesettingen til vår «ankervaluta»,<br />
euroen. Hovedgrunnen til det er at kronekursen<br />
er viktig både for inflasjon og sysselsetting. En<br />
kronestyrking vil normalt bli møtt med lavere<br />
rente fra Norges Bank, med mindre Norges Bank<br />
ønsker en sterkere krone for å dempe aktivitet og<br />
prisvekst. I tiden etter at Sveits innførte et gulv for<br />
EURCHF har norske kroner blitt trukket fram<br />
som en alternativ trygg havn. Men mens markedet<br />
for sveitsiske franc er relativt stort (femte største<br />
markedet) er kronemarkedet lite. Kronemarkedet<br />
er også preget av lite likviditet til tider og særlig i<br />
situasjoner med mye uro, noe mange utlendinger<br />
har fått erfare når de vil selge kroner i urolige tider.<br />
Også denne gangen så vi at presset for sterkere<br />
kroner raskt opphørte og EURNOK steg til sitt<br />
vanlige leie.<br />
DNB Markets anslår i Økonomiske utsikter<br />
fra januar i år at kronen i hovedsak vil handles<br />
innenfor intervallet 7,65-7,80 EURNOK. Over<br />
de neste årene venter vi en gradvis styrking til<br />
7,50 EURNOK i 2015. Vi er derfor også blant<br />
prognosemakerne som venter sterkere krone. Men<br />
styrkingen ventes å skje gradvis og være i samsvar<br />
med det den norske økonomien tåler. En evt.<br />
styrking til område 7,20-7,10 EURNOK i løpet av<br />
året tror vi lite på. Skulle det likevel skje, vil kronen<br />
neppe være så sterk særlig lenge og antakelig svekke<br />
seg brått og mye.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
45
6. Utfordringene for konkurranseutsatt<br />
industri i Norge<br />
6.1 KRONEKURSEN<br />
Utfordringen som nevnes av de fleste bedriftene<br />
som har deltatt i undersøkelsen, og som danner<br />
basis for årets konjunkturrapport, er sterk krone.<br />
Mange bedrifter frykter at kronen vil styrke seg<br />
og at vi får samme utfordring som i 2002/2003<br />
ved at kronen blir for sterk. Kronekursen påvirkes<br />
av mange forhold. De faktorene som er mulig å<br />
styre nasjonalt, er oljepengebruk og rentenivå.<br />
De to viktigste oppgjørsvalutaene for norsk<br />
eksportindustri er euro og dollar.<br />
Kronekursen var stabilt sterk mot euro i 2011.<br />
Første halvår og inn i høsten 2011 var kursen mot<br />
euro i intervallet 7,70-7,95, mens den resten av<br />
året styrket seg ca fem øre fra dette intervallet –<br />
og der ligger den fortsatt.<br />
De tre tunge forklaringsfaktorene for kronekursen<br />
er rentedifferansen overfor utlandet, oljeprisen<br />
og internasjonal finansiell uro. Alle disse bidro<br />
til sterk kronekurs i fjor, og ettersom de ikke<br />
endret seg særlig, var kronekursen jevnt sterk.<br />
8,00<br />
7,95<br />
7,90<br />
7,85<br />
7,80<br />
7,75<br />
7,70<br />
7,65<br />
7,60<br />
7,55<br />
Euro – siste halvår<br />
7,50<br />
1.7.11 1.8.11 1.9.11 1.10.11 1.11.11 1.12.11 1.1.12 1.2.12<br />
FIGUR 6.1: Utviklingen i EUR/NoK siste halvår. KildE: NoRgEs BaNK<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Kostnader bekymrer<br />
«I Nexans Norway har vi foreløpig ikke sett noen<br />
direkte konsekvenser av usikkerheten i Europa.<br />
Vi opererer i markeder der det for tiden er høy<br />
aktivitet og vår største utfordring i dag er tilgang<br />
til kompetent arbeidskraft. Vi ser imidlertid med<br />
bekymring på det stadig økende kostnadsnivået i<br />
Norge, som får konsekvenser for vår konkurransekraft.<br />
Norge har en kostnadsutvikling som vesentlig<br />
avviker fra andre land som vi kan sammenligne<br />
oss med.<br />
Det er imidlertid relativt stor grad av langsiktighet<br />
i vår bransje og vi arbeider med prosjekter<br />
som går over flere år. Våre prosjekter innebærer at<br />
vi stadig utvikler vår teknologi for å kunne møte<br />
våre kunders behov for avanserte kabelsystemer<br />
installert i stadig mer krevende omgivelser. Vi<br />
har kontinuerlig fokus på<br />
innovasjon – både hva gjelder<br />
produkter, tjenester og produksjonsprosesser.<br />
Vår innovasjonsevne<br />
er helt avgjørende.»<br />
ANNE-LISE AUKNER<br />
ADM. DIR., NEXANS NORWAY AS<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
47
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
48<br />
10,50<br />
10,00<br />
9,50<br />
9,00<br />
8,50<br />
8,00<br />
7,50<br />
7,00<br />
6,50<br />
6,00<br />
FIGUR 6.2: Historisk utvikling for EUR. KildE: NoRgEs BaNK<br />
Rentedifferansen overfor euro-området lå stort<br />
sett på 1,5 prosentpoeng hele året, oljeprisen lå<br />
over 100 dollar per fat hele året, og det var ikke<br />
større endringer i internasjonal finansuro.<br />
Kronekursen mot dollar var i fjor kr 5,60 i<br />
gjennomsnitt. Dette er den sterkeste krone-<br />
kursen mot dollar på 30 år. På månedsbasis<br />
10,00<br />
9,00<br />
8,00<br />
7,00<br />
6,00<br />
5,00<br />
4,00<br />
FIGUR 6.3: Historisk utvikling for Usd KildE: NoRgEs BaNK<br />
Euro – historisk<br />
varierte kursen fra 5,40 til 5,90, jf. figur 6.3. Inn<br />
i <strong>2012</strong> ligger dollaren i den øvre enden av dette<br />
intervallet.<br />
Dollaren lever sitt eget liv. Men med mye<br />
eksportsalg i dollar har prisene isolert sett til<br />
norsk industri blitt svakere.<br />
USD - historisk
6.2 SÆRNORSK KOSTNADSVEKST<br />
I løpet av ti år har reallønnen i Norge steget med<br />
over 30 prosent. I våre konkurrentland i Europa<br />
er reallønnen gjennomsnittlig uforandret, mens<br />
den er redusert i USA. Dette er den hverdagsutfordringen<br />
flest bedriftsledere står overfor.<br />
Hvordan blir en norsk bedrift mer konkurransedyktig<br />
til tross for at reallønnen fortsetter å<br />
øke i årene framover, sammen en sterk krone?<br />
Svarene fra den alminnelige bedriftsleder er<br />
følgende:<br />
«1. Fornuftige, begrensede og forutsigbare miljøavgifter.<br />
2. Krafttiltak på utbygging av vei og<br />
jernbane.»<br />
«Skattenivå på bedrifter, avskrivingssatser, formuesskatt,<br />
langsiktig og god næringspolitikk for eksportbedrifter<br />
i landbasert næring.»<br />
«Hindre handelshindringer mellom land slik at<br />
det blir like konkurranseforhold. Senke offentlige<br />
avgifter/skatter.»<br />
«Tilgang på arbeidskraft – også fra utlandet – må<br />
bedres.»<br />
«Vi er en familiebedrift, og hovedkonkurrentene våre<br />
er multinasjonale selskaper. Det haster å få forståelse<br />
for ulempen med formuesbeskatningen, som påfører<br />
oss en ekstra kostnad ved starten av hvert år.»<br />
«Bli kvitt formuesskatten. Noe av det verste med den<br />
er at den favoriserer utenlandske eiere.»<br />
«At CO 2 -komponenten fjernes fra norsk kraftpris<br />
slik EU gir åpning for. Unngå en særnorsk håndtering<br />
av utslippskutt av CO 2 . Styrking av samferdselsbevilgningen<br />
E6.»<br />
«Lønns- og kostnadsutviklingen blir en stadig større<br />
og tyngre utfordring for industrien i Norge. Ære<br />
være at det går godt i oljebransjen. Likevel påvirker<br />
lønns- og kostnadsutviklingen i nevnte bransje<br />
annen industri mye negativt. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> må,<br />
i samråd med andre (NHO og LO), jobbe aktivt<br />
opp mot politikerne slik at rammebetingelser for<br />
næringslivet ivaretas på en best mulig måte, og slik<br />
at ikke avstanden mellom Norge og andre europeiske<br />
land ikke blir større enn den er per des. 2011.»<br />
«Vår bedrift er konjunkturutsatt og i så måte avhengig<br />
av etterspørsel fra utlandet. Ved en langvarig<br />
Relative lønnskostnader<br />
Anslag i Nasjonalbudsjettet 2003 og faktisk utvikling, prosentvis endring fra 2001<br />
FIGUR 6.4: Beregningene fra nasjonalbudsjettet i 2003 indikerte en mye mindre økning i lønnsutviklingen enn det<br />
som er fasiten en del år senere. Tilsvarende skulle meroljepengebruken brukes til infrastruktur, næringsrettet FoU og<br />
vekstfremmende skattereduksjoner. Fasiten i ettertid er at dette ble fulgt opp de første årene, og så har disse løftene<br />
kommet stadig mer i bakgrunnen. KildE: NoRgE BaNK, åRsTalEN 2011<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
49
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
50<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
De beste tjenestene til<br />
de beste prisene<br />
«Nor Tekstil er markedsleder i vaskerimarkedet<br />
i Norge. Vi leverer tekstiltjenester hovedsakelig<br />
til bedriftskundemarkedet i Norge. Nor Tekstils<br />
største kunder er hoteller, sykehus, sykehjem, industribedrifter,<br />
samt handels- og servicebedrifter.<br />
Til disse kjøper vi inn alt de trenger av sengetøy,<br />
arbeidstøy, matter og mopper, og sørger for at<br />
kundene får den mengde rene tekstiler de trenger<br />
for sin virksomhet. Markedets etterspørsel avledes<br />
av innenlands aktivitet.<br />
For år <strong>2012</strong> forventer vi at konkurranseutsatt<br />
industri vil redusere sin aktivitet ytterligere.<br />
Videre kan den globale økonomiske krisen<br />
påvirke reiselivssektoren i Norge. En reduksjon i<br />
antall overnattinger på norske hotell slår direkte<br />
ut på vår aktivitet.<br />
Utover dette ser vi tendenser til at offentlig<br />
sektor insourcer vaskeritjenestene. Helseforetak<br />
og kommuner bruker skattepengene til å bygge<br />
vaskerier. Vi mener at offentlig sektor i tider<br />
med usikkerhet og fallende aktivitet burde kjøpe<br />
sine vaskeritjenester i det private markedet og på<br />
denne måten bidra til å stimulere markedets volum.<br />
Helseforetakene og kommunen kan da også<br />
få de beste tjenestene til markedets beste priser.<br />
For <strong>2012</strong> ønsker vi at politikerne utligner<br />
merverdiavgiftsreglene som gir offentlige vaskerier<br />
25 prosent konkurransefordel relatert til de<br />
private vaskeriene. Dette må gjøres enten ved at<br />
private vaskerier får vaske merverdigavgiftsfritt<br />
til sykehusene slik de offentlige vaskeriene gjør,<br />
eller ved at helseforetakene får refusjon fra inngående<br />
merverdiavgift på vaskeritjenester. Begge<br />
disse metodene vil utligne konkurransevridningen<br />
som er i dag.»<br />
LEIF GUNNAR BELSVIK<br />
ADM. DIR., NOR TEKSTIL AS<br />
nedgangsperiode vil det bli behov for kapital til å<br />
gjøre investeringer. I så måte er det viktig å kunne få<br />
tilgang på lån fra banker.»<br />
«Avskrivningssatser – bedriftene trenger denne<br />
bufferen. Fleksible arbeidstidsordninger – tidene har<br />
forandret seg. Skattepolitikk med hensyn til fordeling<br />
til kommunene, den må være slik at kommunene<br />
tjener på å legge forhold til rette for et rikt og aktivt<br />
næringsliv.»<br />
«Bedre støtteordninger til utviklingsprosjekter<br />
med «såkornkapital» og investeringsstøtte til<br />
piloter. Redusere skattenivået. Ref. formuesskatt.<br />
Framkommelige og effektive veisystemer.»<br />
«Lavere skatt på utbytte. Død over dobbeltbeskatning.»<br />
Etter at innfasingen av oljeinntektene for alvor<br />
satte i gang for ca ti år siden, pengepolitikken ble<br />
lagt om og handlingsregelen innført, har Norge<br />
opplevd en årlig merlønnskost-utvikling i forhold<br />
til konkurrentlandene. Merlønnsutviklingen har<br />
tiltatt gjennom perioden, jf. figur 6.4.<br />
I Finanskomiteens innstilling til Stortinget<br />
nr 229 (2000-2001) står det:<br />
«Flertallet [alle unntatt FrP og SV] mener derfor<br />
at en økning i bruken av petroleumsinntekter bør<br />
rettes inn mot tiltak som kan øke produktiviteten, og<br />
dermed vekstevnen i resten av økonomien.<br />
Komiteen vil peke på at skatte- og avgiftspolitikken<br />
og satsing på infrastruktur, utdanning og forskning<br />
er viktig for å få en mer velfungerende økonomi.»<br />
Vi konstaterer dermed at begge utviklingstrekkene<br />
har gått i feil retning for internasjonalt<br />
konkurranseutsatt industri. Løftene og prognosene<br />
fra begynnelsen av 2000-tallet har vist<br />
seg ikke å holde mål. Vi har fått en betydelig<br />
merlønnsutvikling, på tross av at Norge formelt<br />
har holdt seg til fireprosents-målet i handlingsregelen.<br />
Det materielle innholdet i oljepengebruken<br />
har endret seg fra det opprinnelige formålet til<br />
mest fokus på velferdsutvikling. Da bør det ikke<br />
overraske noen at det blir krevende å videreutvikle<br />
industrien med basis i Norge. Virkningen av særnorsk<br />
lønnsøkning og annerledes oljepengebruk
kommer gradvis, ikke kvartal for kvartal, men<br />
over tid. Det er derfor en villet politikk vi nå ser<br />
konturene av.<br />
6.3 FINANSMARKEDENE<br />
Bankene<br />
I vårt utvalg rapporterer de fleste industribedriftene<br />
at de merker lite til endringer fra<br />
bankforbindelsen. Et betydelig mindretall merker<br />
innstramminger i form av:<br />
• Økte renter<br />
• Strengere krav til egenkapital/sikkerhet<br />
• Kortere nedbetaling av lån<br />
• Kunder vil ha lenger kredittid<br />
• Kunder krever bankgarantier<br />
• Leverandører krever tilleggssikkerhet<br />
• Man går flere runder med banken enn før<br />
• Bedriftenes kunder har problemer med<br />
finansiering<br />
For tiden er nok det største finansieringsproblemet<br />
for norsk industri at det pågår en bankkrise<br />
i euro-området. Det er det ingen tvil om. EU har<br />
de siste årene iverksatt en rekke nye lover og reguleringer<br />
av banksektoren for å unngå reprise av<br />
bankkrisen fra 2008-2009. Men nå er det dårlige<br />
tider. Innen utgangen av juni må Europas banker<br />
oppfylle kravet om kjernekapital på minst ni<br />
prosent, noe som ble vedtatt i EU i oktober i fjor.<br />
Dette innebærer at de samme bankene må skaffe<br />
ytterligere 110 milliarder euro i ny egenkapital for<br />
sin forretningsdrift. Dette er egenkapital som for<br />
de fleste er svært vanskelig og svært dyrt å få låne.<br />
Bankene svarer, som i 2008-2009, med å bygge<br />
ned balansen. I tillegg har myndighetenes økte<br />
krav til langsiktig finansiering av bankenes utlån<br />
gjort at bankene må hente inn mer langsiktig dyr<br />
finansiering i lånemarkedet. Dette har presset<br />
opp marginen bankene må betale på slike innlån.<br />
Aktivitetsnivået i Europa, som allerede er fallende<br />
pga. høy ledighet og alle politiske innstramminger,<br />
faller derfor ytterligere. Dette rammer mange<br />
av norsk industris europeiske kunder, noe som<br />
bekreftes av norske industriledere.<br />
Smitten til norsk bankvesen er åpenbar, som<br />
for noen år siden, men omfanget er foreløpig<br />
begrenset. <strong>Norsk</strong>e banker strammet inn på sin<br />
kredittpraksis overfor norsk næringsliv i fjerde<br />
kvartal 2011, og varsler at innstrammingen<br />
videreføres (uten å tilta) i første kvartal <strong>2012</strong>.<br />
Euro-områdets framtid er skjør, og muligheten for<br />
at norske banker rammes vesentlig hardere enn i<br />
dag er fortsatt klart til stede.<br />
Om bankkrisen skulle bre seg til Norge i løpet av<br />
få måneder, vil det i så fall påvirke alle anslag i vår<br />
rapport. Vi har teknisk forutsatt at euro-smitten<br />
ikke blir verre enn hva vi konstaterer per januar<br />
<strong>2012</strong>. Hva som bør gjøres hvis situasjonen ikke<br />
kommer under kontroll er omtalt i kapittel 7.1.<br />
Eksportfinansiering<br />
Tilbudet om eksportfinansieringslån var et problem<br />
i 2008, og på det tidspunktet måtte staten<br />
bidra. Problemstillingen dukket opp igjen høsten<br />
2010, ettersom det viste seg at Eksportfinans ASA<br />
(som da forvaltet tilbudet om eksportfinansiering)<br />
ble underlagt et EU-regelverk som medførte sterke<br />
begrensninger mht. større kunder. Etter hvert<br />
fikk Eksportfinans problemer i lånemarkedet.<br />
Etter mye om og men endte det opp med at<br />
Regjeringen fra 1. juli <strong>2012</strong> etablerer et statlig<br />
organ som fra da av tar over Eksportfinans'<br />
portefølje fra og med november 2011. Fram til<br />
1. juli <strong>2012</strong> vil Eksportfinans håndtere kundene<br />
som før.<br />
Et kompetent interimstyre er oppnevnt og<br />
arbeider for framdrift i oppbyggingen av det nye,<br />
statlige organet, slik at kundene skal oppleve en<br />
sømløs overgang fra sommeren av. Parallelt avklares<br />
bl.a. selskapsform, vedtekter, oppbygging av<br />
organisasjonen og rentetilbudet. Ettersom det nye<br />
organet nå skal finansieres av statskassen, og ikke<br />
i markedet, blir begrepet «markedsrente» annerledes<br />
og dette må tilpasses EU/EØS-regelverk for<br />
statsstøtte. Her pågår en sammenligning med hva<br />
sammenlignbare EU-land gjør for tiden.<br />
6.4 SKATTENE HAR ØKT<br />
Økt skatt for aluminiumsverkene<br />
I flere år har noen større bedrifter vært uenig<br />
med Sentralskattekontoret for storbedrifter<br />
om skatten på produksjonsmidler, som ikke er<br />
maskiner. Striden gjelder avskrivningssats, og<br />
grunnlaget er at skattemyndighetene mener<br />
disse driftsmidlene har lenger levetid enn det<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
51
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
52<br />
bedriftene hevder, og skal da skrives av over flere<br />
år. Konsekvensen for bedriftene er økt skatt i de<br />
første fire-fem år etter investeringen. Dette gir<br />
svekket lønnsomhet for norske investeringer i<br />
driftsmidler eller investeringer der produksjonsinnretninger<br />
utgjør en stor andel.<br />
Sentralskattekontoret for storbedrifter fikk i<br />
lagmannsretten medhold i at produksjonsmidler,<br />
som ikke var maskiner, såkalte produksjonsinnretninger,<br />
skulle avskrives sammen med byggene<br />
(4 %), dvs. vesentlig lavere avskrivningssats<br />
enn maskinene (20 %). Høyesterett ville ikke<br />
behandle ankene fra Hydro (Sunndal) og Alcoa<br />
(Mosjøen), som er de to bedriftene som nå har<br />
rettskraftige dommer på dette. Begge sakene<br />
gjaldt aluminiumsverk. Fra en fordeling mellom<br />
høy avskrivningssats (maskin) og lav avskrivningssats<br />
(bygg) på 60/40, er nå fordelingen<br />
30/70, og aluminiumsverkene betaler mer skatt<br />
enn tidligere. Enda viktigere er det at lønnsomheten<br />
ved nye investeringer i aluminiumsverk<br />
reduseres sammenlignet med investeringsbeslutningene<br />
i Sunndal (2000) og Mosjøen (2001).<br />
Samlet investeringsramme for de to utbyggingene<br />
var nærmere ti milliarder kroner i dagens<br />
pengeverdi.<br />
Mill kr<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
FIGUR 6.5: skattebetaling for en norsk og svensk fabrikk. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
En konsekvens av de to dommene er at mye<br />
produksjonsutstyr ved aluminiumsverkene<br />
ikke lenger blir 100 prosent avskrevet i løpet av<br />
levetiden. Regneeksempler viser at med skattereglene<br />
for 2011 ville 20-25 prosent av verdiene<br />
på en produksjonsinnretning ikke være avskrevet<br />
ved utløpet av økonomisk levetid. At det står<br />
igjen skattemessige verdier på et driftsmiddel ved<br />
utløpet av økonomisk levetid er samfunnsøkonomisk<br />
svært uheldig. Skattereformen fra 1992<br />
ønsker å unngå dette, men de siste årene er dette<br />
kompliserende element i skattelovgivningen<br />
igjen snikinnført av Sentralskattekontoret<br />
for storbedrifter. Endringen, som er utført av<br />
Sentralskattekontoret, har skjedd uten politisk<br />
behandling.<br />
I statsbudsjettet for <strong>2012</strong> endret Stortinget<br />
skatteloven slik at produksjonsinnretninger med<br />
levetid mindre enn 20 år kan avskrives med ti<br />
prosent istedenfor fire prosent. Forbedringen<br />
på seks prosentpoeng betyr en lettelse på 80<br />
millioner kroner av en tidligere skatteskjerpelse<br />
på 190 millioner kroner. <strong>Industri</strong>bedriftene med<br />
slike driftsmidler må altså fortsatt betale 110<br />
millioner kroner mer i skatt enn før endringen.<br />
Den økte skatten på produksjonsinnretninger<br />
øker den effektive skattesatsen i Norge fra nivået<br />
Skattebetaling for fabrikk i Norge og Sverige<br />
(investering med levetid i ti år)<br />
0<br />
Norge Sverige<br />
<strong>2012</strong> 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022
i 2005 på 24,2 prosent. I 2005 var effektiv skatt<br />
i Sverige 20,9 prosent ifølge Skatte- og avgiftsproposisjonen<br />
(2011-12), tabell 2.1. Forskjellen<br />
i profilen for skattebetaling for en lønnsom<br />
fabrikkinvestering i Norge og Sverige er framstilt<br />
i figur 6.5.<br />
Svenske bedrifter betaler mye skatt når fabrikken<br />
er nedskrevet på slutten av levetiden, mens<br />
norske industribedrifter betaler forholdvis mer i<br />
skatt de første årene. (De oransje og blå feltene<br />
i figuren.) Nåverdien av skatten, som er svært<br />
viktig for lønnsomhet i en investering, blir<br />
lavere i Sverige, selv om staten får den samme<br />
skatteinntekten. De svenske skattereglene er mer<br />
industrivennlige enn de norske og gjør svenske<br />
investeringer mer lønnsomme. For bedrifter som<br />
er i direkte konkurranse med Sverige er dette en<br />
konkurranseulempe.<br />
I løpet av <strong>2012</strong> regner vi med at en tilsvarende<br />
sak om avskrivningsregler på Mongstad blir bragt<br />
inn for rettssystemet da skattemyndighetene<br />
hevder at nesten alt produksjonsutstyr i bedriften<br />
må ansees som «anlegg». I Sverige er det tre<br />
oljeraffinerier, og produksjonsutstyret ved disse<br />
raffineriene avskrives med 30 prosent årlig, i<br />
Norge ønsker skattemyndighetene fire prosent<br />
avskrivning av alt produksjonsutstyr ved et<br />
oljeraffineri.<br />
Økt eiendomsskatt på maskiner og<br />
produksjonsmessig utstyr<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> og NHO har brukt mye tid i<br />
2010/2011 på bistand til bedrifter som har fått<br />
beskjed fra sine respektive kommuner om at det er<br />
utskrevet nytt takstgrunnlag for eiendomsskatt,<br />
og at bedriften må betale vesentlig mer i skatt<br />
til kommunen. Bedriftenes utfordringer knyttet<br />
til et svært gammelt regelverk for innkreving av<br />
eiendomsskatt er:<br />
• Maskiner er inntatt i taksten på lik linje med<br />
fast eiendom. Logikken bak eiendomsskatten er<br />
at skatten skal være på fast eiendom, bygg, tomter<br />
osv. I tillegg er det mulig å legge eiendomsskatt<br />
på stedbundne maskiner som vannkraftverk og<br />
ilandføringsanlegg for petroleum. Andre maskiner<br />
som kan flyttes uten at de taper produksjonsevne<br />
skal ikke skattlegges med eiendomsskatt, dvs<br />
produksjonsmaskineri som i prinsippet kan flyttes<br />
til Majorstuen og settes i produksjon der, skal ikke<br />
ilegges eiendomsskatt. Men loven er gammel og<br />
uklar og rettsvesenet har åpnet for at større maskininvesteringer<br />
kan innlemmes i fast eiendom.<br />
Dette er ulogisk med tanke på at kun maskiner<br />
som er stedbundne skal skattlegges. Men kommuner,<br />
som trenger skatteinntekter, har vært<br />
bedre lobbyister enn næringsinteressene. I tillegg<br />
er virkeligheten til noen bedrifter endret.<br />
Økt globalisering, hurtigere utskifting av<br />
teknologi og enklere kommunikasjon gjør at alle<br />
industrimaskiner i Norge er flyttbare. Det finnes<br />
flere eksempler de siste årene på at hele, større<br />
industrianlegg er skrudd fra hverandre og flyttet:<br />
Gipsplatefabrikk fra Kypros til Norge, oljeraffineri<br />
solgt stykkevis til flere land, papirmaskin til<br />
Brasil og kjemisk fabrikk til Frankrike. Loven og<br />
rettspraksis gir anledning til å skattlegge fabrikkene,<br />
til tross for at de faktisk er flyttbare på kort<br />
tid og til en relativt lav kostnad.<br />
• Takstene for industrieiendommene stiger,<br />
og særlig ille blir det hvis takstene for større<br />
industrimaskiner øker uten at de har forbedret<br />
lønnsomheten. Verdien av fast eiendom i Norge<br />
har imidlertid økt, og da er det lett for kommunene<br />
å tro at det samme er tilfelle for større<br />
industrimaskiner. Ofte er faktum at de større<br />
industrimaskinene har redusert sin bedriftsøkonomiske<br />
verdi. En større papirfabrikk i Norge<br />
betaler for eksempel syv millioner kroner i<br />
eiendomsskatt basert på en takst for flere år siden.<br />
I dag er den bedriftsøkonomiske verdien lav, selv<br />
om den teoretiske gjenanskaffelseskostnaden er<br />
høy.<br />
• Skatt på eiendom på steder i distrikts-Norge<br />
der det ikke er noen markedspris for industrilokaler<br />
eller annen næringseiendom. Kommunene<br />
bruker da takst på produksjonslokalene ut fra<br />
dagens kostnad ved å sette opp bygget (gjenanskaffelseskostnad).<br />
Taksten blir da langt over<br />
markedsverdi, og det er ikke sannsynlig at noen i<br />
dag ville bygget slike industrilokaler med dagens<br />
kostnadsnivå.<br />
Finansdepartementet har lovet en gjennomgang<br />
av eiendomsskatten, og det er svært viktig at<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
53
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
54<br />
Mrd kr<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
FIGUR 6.6: Fordeling formuesskatt stat/kommune. KildE: ssB<br />
det ryddes opp i regelverket. Slik at ikke dette<br />
blir en ny anledning til å skattlegge arbeidende<br />
kapital i konkurranseutsatte bedrifter.<br />
Finansdepartementets gjennomgang må oppdatere<br />
lovverket slik at kun reelt stedbundne<br />
maskiner ilegges eiendomsskatt.<br />
På fast eiendom vil industribedriftene betale eiendomsskatt<br />
på lik linje med andre næringsdrivende<br />
i den grad kommunen ønsker dette.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker at kommunene skal få<br />
en andel av den skatten bedriftene betaler på<br />
overskuddet (alminnelig skatt). Dette vil gjøre det<br />
mer interessant for kommunene å være vertskap<br />
for industribedriftene samtidig som det gir<br />
TABELL 6.1: skatteytere med formuesskatt og næringstilknyttet formue.<br />
kommunen ekstra inntekter i år hvor bedriftene<br />
går med overskudd.<br />
Økt skatt på eierskap via<br />
formuesskatten<br />
Inntektene fra formuesskatten har økt fra åtte<br />
milliarder kroner i 2005 til tolv milliarder kroner<br />
i 2010. For 2011 forventer Finansdepartementet<br />
at formuesskatten utgjorde 13,6 milliarder<br />
kroner. Samtidig er det stadig færre personer som<br />
betaler formuesskatt. I 2001 var det 1,3 millioner<br />
skatteytere som betalte formuesskatt, mens<br />
antallet var halvert i 2010 til 622 000 som betalte<br />
formuesskatt, ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB).<br />
Bakgrunnen for reduksjonen er økt fribeløp slik<br />
Skatteytere med 2001 2002 2003 … 2008 2009 2010 2011 *<br />
Formuesskatt 1320900 1299300 1270700 … 861100 745900 622900 643100<br />
Næringstilknyttet<br />
formue 432300 456200 443800 … 361600 339200 311300 322500<br />
Næringsformue (andel) 32,73 % 35,11 % 34,93 % … 41,99 % 45,48 % 49,98 % 50,15 %<br />
* Tall for 2011 er anslag<br />
Stat Kommune<br />
Formuesskatt<br />
1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011
at mange personer med lav formue (pensjonister),<br />
unngår formuesskatt. I <strong>2012</strong> er fribeløpet<br />
750 000 kroner.<br />
Det var i 2010 fortsatt 311 000 personer som<br />
betalte formuesskatt med næringstilknyttet<br />
formue, mens tilsvarende tall for næringstilknyttet<br />
formue var 432 000 i 2001. Andelen personer<br />
med næringstilknyttet formue og formuesskatt<br />
har økt fra 1/3 i 2001 til over halvparten i 2010,<br />
se tabell 6.1 for en detaljert oversikt.<br />
Dagens formuesskatt er en trussel mot eierskapet<br />
i næringslivet. Skatten bør avvikles for arbeidende<br />
kapital, og en evt. diskusjon om beskatning av<br />
fast eiendom bør diskuteres i egnede fora. For<br />
framtidige industriinvesteringer i Norge er det<br />
viktig å signalisere at myndighetene ønsker å<br />
fjerne formuesskatten på arbeidende kapital og<br />
fjerne kommunenes beskatningsrett på de av<br />
industriens arbeidende maskiner som kan flyttes.<br />
6.5 AVGIFTENE HAR ØKT<br />
Avgiftene for industribedrifter har økt de siste<br />
årene. I avgiftene er det et økende innslag av doble<br />
virkemidler for industrien. I tillegg er ordningen<br />
med kompensasjon for merverdiavgift for helseforetakene<br />
endret, slik at bedrifter som leverer<br />
varer og tjenester til sykehusene ikke lenger får<br />
kompensasjon for merverdiavgift. Dette fører til<br />
at sykehusene kan unngå å betale merverdiavgift<br />
(moms) hvis de investerer i fabrikker som driver<br />
vareproduksjon. Eksempelvis investerer foretaket<br />
Helse Sør-Øst i dag flere titalls millioner kroner<br />
i et industrivaskeri med den hensikt å unngå å<br />
betale moms. Resultatet blir at Helse Sør-Øst<br />
har mindre penger til investeringer i medisinsk<br />
utstyr. Statens avgiftsinntekter synker, markedet<br />
for vaskeritjenester blir mindre, og sykehusene<br />
har skaffet seg et industrivaskeri som kan være<br />
inntil 25 prosent mindre effektivt. Likevel vil<br />
dette framstå som «bedriftsøkonomisk lønnsomt»<br />
i foretakets internregnskap. Med andre ord har<br />
staten etablert avgiftsmessige rammebetingelser<br />
som gir mindre effektive sykehus, lavere avgiftsinntekter<br />
og mindre penger til helseinvesteringer.<br />
I dag betaler for eksempel 10 000 industribedrifter<br />
en egen avgift til Enova for å fremme<br />
utbygging av fornybar energi, samtidig som det<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Formuesskatten må nå bort!<br />
«Vi gleder oss over å ha verdens beste medarbeidere.<br />
De produserer høykvalitetsprodukter på en<br />
effektiv måte, takket være at vi har automatisert<br />
mye av produksjonen. Den særnorske rammebetingelsen<br />
som vi på Janusfabrikken sliter<br />
mest med, er formuesskatten. Formuesskatten er<br />
urimelig og anti-produktiv. Det går på tvers av<br />
alle prinsipper for fornuftig skattlegging å betale<br />
formuesskatt. Vi må bruke alt vi har av tilgjengelig<br />
kapital til å investere i teknologi og til å bygge<br />
opp varelageret. I fjor økte våre strømutgifter<br />
med én million kroner. Det er mye penger for en<br />
bedrift som vår.<br />
Uten å virke sytete, må jeg også få lov til å<br />
nevne veiene og den sørgelige forfatning de er i.<br />
Vi er hjemmehørende i Bergen, langt fra mange<br />
markeder. For å motvirke denne distanseulempen,<br />
har vi sett oss nødt til å opprette et varelager<br />
i Sverige, slik at vinterstengte norske fjelloverganger<br />
ikke blir en sperre for salget og dermed en<br />
trussel for arbeidsplassene.<br />
Og så skulle vi gjerne sett at norsk tekstilingeniørutdanning<br />
ikke var lagt ned. Løsningen for<br />
oss blir å hente denne kompetansen i Sverige.»<br />
JANNE VANGEN SOLHEIM<br />
KONSERNSJEF, JANUS HOLDING AS<br />
er innført (grønne) elsertifikater for å fremme<br />
utbygging av fornybar energi. Slik bruk av doble<br />
virkemidler er samfunnsøkonomisk feil, og når<br />
elsertifikatene er innført, bør Enova-avgiften<br />
vurderes fjernet for all vareproduksjon. De to<br />
avgiftene belaster industribedrifter i Norge med<br />
anslagsvis 600 millioner kroner per år. Enovaavgiften<br />
utgjør 150 millioner kroner av dette.<br />
Tilsvarende gjelder kvotehandel og avgifter.<br />
Allerede i dag deltar mange industribedrifter i<br />
kvotehandel med klimagasser. I tillegg har myndighetene<br />
pålagt de samme industribedriftene<br />
250 millioner kroner i CO 2 -avgift på naturgass og<br />
grunnavgift på fyringsolje. I samfunnsøkonomisk<br />
teori fører doble virkemidler til unødvendig<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
55
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
56<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
Veksten i bevilgninger til FoU på statsbudsjettet<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
FIGUR 6.7: Prosentvis realvekst i bevilgninger til FoU på statsbudsjettet. KildE: NiFU<br />
nedleggelse av effektive bedrifter. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
frykter at bruk av doble virkemidler i Norge<br />
kan føre til at samfunnsøkonomisk lønnsomme<br />
bedrifter legges ned og erstattes av ulønnsomme<br />
bedrifter i andre land med dårligere miljø- og<br />
arbeidsmiljøstandard. Resultatene av fortsatt<br />
bruk av doble virkemidler i Norge vil være lavere<br />
effektivitet og større globale CO 2 -utslipp.<br />
Transport av industriens varer med sjøtransport<br />
påfører bedriftene flere mindre avgifter. Avgiftene<br />
går delvis til statskassen, delvis til å betale offentlige<br />
ansatte og delvis til utbedring av farledene.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> tviler på at disse gebyrene er<br />
kostnadseffektive. Det er et behov både for en<br />
opprydning og vurdering i forhold til om kyst- og<br />
havneadministrasjonen vi har i dag er tilpasset et<br />
moderne samfunn.<br />
I løpet av inneværende stortingsperiode har<br />
avgiftene på industribedriftene pga. avgifter og<br />
lignende økt med 700 millioner kroner.<br />
6.6 BEVILGNINGENE TIL<br />
INNOVASJON STOppER Opp<br />
<strong>2012</strong> blir andre år på rad med nullvekst for<br />
bevilgninger til forskning. Statens eget institutt<br />
har regnet ut at ekstrasatsingen innen innovasjon<br />
og forskning fra 2001 ble avsluttet i 2010. De<br />
ekstra midlene til forskning var en del av handlingsregelen<br />
for økt bruk av oljepenger, og i 2011<br />
og <strong>2012</strong> øker bruken av oljepenger mens veksten<br />
for forskning har stoppet opp. Dvs. at oljepengene<br />
brukes i større grad til andre utgifter.<br />
Når bevilgningene ikke øker for andre året på<br />
rad, blir kampen internt i forskningsmiljøene og<br />
i Forskningsrådet mer tilspisset. Vår vurdering er<br />
at akademia oftest vinner disse diskusjonene, slik<br />
at det blir mindre bevilgninger til næringsrettet<br />
forskning, mens de frie forskningsprogrammene<br />
vokser.<br />
For innovasjon er situasjonen for forskningen<br />
svært uheldig. Først avvikles satsingen på FoU<br />
som lovet ved etablering av handlingsregelen i<br />
2001, og så er det kun næringsrettet forskning<br />
som må ta kuttene for at forskning, som ikke<br />
skaper innovasjon og arbeidsplasser, skal kunne<br />
fortsette veksten.<br />
Et godt eksempel på at næringsrettet forskning<br />
nedprioriteres i 2011/<strong>2012</strong> er bevilgningene til<br />
energi- og klimaforskning i Olje- og energidepartementets<br />
regi (Petromaks, Demo2000, Renergi
Mill kr<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Samlet offentlig innsats for miljø- og<br />
energiforskning, inkl klimaforliket<br />
FIGUR 6.8: løpende bevilgninger til energi- og miljøforskning via olje- og energidepartementet (oEd) ifølge<br />
budsjettproposisjonen.<br />
osv.). I perioden med vekst i de totale forskningsbevilgningene<br />
(2001-2010) økte bevilgningene<br />
kraftig i løpende kroner og det var en betydelig<br />
reell vekst. Energiforskningen hadde noe over<br />
200 millioner kroner til disposisjon i 2003, og det<br />
ble firedoblet fram til 2010 til over 800 millioner<br />
kroner (målt i løpende pengeverdi). Reelt økte<br />
bevilgningene med mer enn 300 prosent.<br />
Deretter kommer perioden med nullvekst for<br />
forskningen og de nominelle bevilgningene kuttes<br />
med 100 millioner kroner fra 2010 til 2011, se<br />
figur 6.8. Det reelle kuttet er selvsagt større.<br />
Figuren illustrerer også et annet viktig poeng i<br />
<strong>2012</strong>, nemlig at Styret i Forskningsrådet er fratatt<br />
handlingsfriheten ved at Fondet for forskning og<br />
nyskaping er nedlagt. I budsjettene fra 2006 til<br />
2008 hadde OED statsråder som ikke ønsket å<br />
prioritere dette. Til tross for kraftig realvekst for<br />
forskningen klarte man ikke å øke departementets<br />
forskningsbudsjett, se gul søyle i figur 6.8. Styret<br />
i Forskningsrådet tok grep ut fra en kvalitetsvurdering<br />
og fylte på de næringsrettede programmene<br />
med midler fra Fondet.<br />
Ved nedleggelsen av Fondet har Forskningsrådet<br />
mistet frihetsgrader, og energiforskningen er<br />
Fondet for nyskaping og forskning Olje- og energidepartementet<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong><br />
100 prosent avhengig av at statsråden får gehør i<br />
Regjeringen.<br />
Leverandørindustrien til energinæringene, særlig<br />
petroleum, har opplevd en eventyrlig vekst det<br />
siste tiåret. En grunn er selvsagt veksten i petroleumsinvesteringer<br />
i Norge, men en kanskje like<br />
viktig grunn er veksten for innovasjon og forskning.<br />
Programmene Petromaks og Demo2000<br />
har en andel i framgangen i leverandørindustrien<br />
de siste ti årene, og antall vellykkede prosjekter i<br />
programmene er svært stor.<br />
Utfordringen i dag er at mange bedrifter i<br />
leverandørindustrien har prosjektsøknader inne<br />
til vurdering i Forskningsrådet, og bevilgningene<br />
til programmene går ned. Hvis nedgangen (reelt)<br />
i forskningsbevilgningene til næringsrettet<br />
forskning fortsetter, kan vi risikere å gå glipp av<br />
en rekke gode prosjekter av høy kvalitet, hvorav<br />
flere fører til miljø- og energibesparelser.<br />
6.7 BEHOV FOR ET KRAFTTAK<br />
INNEN SAMFERDSEL<br />
Eksportindustrien er svært avhengig av en godt<br />
fungerende logistikk med effektive fly, kostnadseffektive<br />
havner, høy standard på stamveinettet<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
57
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
58<br />
på lengre strekninger og en jernbane i framgang.<br />
I starten av <strong>2012</strong> er det kun flytransporten som<br />
innfrir bedriftenes forventninger. For kyst/havn<br />
og vei er det klare forbedringsmuligheter, mens<br />
situasjonen innen jernbane er fortvilende for<br />
næringstransporten.<br />
<strong>Industri</strong>bedriftene sender mindre gods på jernbane<br />
enn tidligere, og det er ingenting som tyder<br />
på noen kortsiktige forbedringer i jernbanens<br />
konkurranseposisjon for gods. For eksportbedriftene<br />
blir utfordringen å opprettholde dagens<br />
volum på jernbane.<br />
Godstransport gjennom havnene er preget av<br />
gammeldags byråkrati med flere offentlige virksomheter<br />
som overlapper i oppgaver, og som alle<br />
ønsker å sende fakturaer til eksportbedriftene. For<br />
eksempel får Kystverket nærmere én milliard kroner<br />
i årlige gebyrinntekter fra eksportbedriftene/<br />
rederiene. Noe av dette kan sikkert regnes for å<br />
være bompenger slik at de brukes til å forbedre og<br />
vedlikeholde farledene. Som vi omtalte i fjorårets<br />
konjunkturrapport betaler industribedriftene for<br />
en rekke tjenester knyttet til infrastruktur, og så<br />
lenge midlene går til forbedringer eller effektiviseringer<br />
er bedriftene positivt innstilt til dette.<br />
Kilometer<br />
Veinettet i Norge blir gradvis utbygget, men<br />
utbyggingen går saktere enn industrien ønsker.<br />
Lang saksbehandlingstid og omfattende lokale<br />
prosesser stopper en effektiv veiutbygging. <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> ønsker en mer handlekraftig statsråd som<br />
kan sette i gang flere prosjekter. Utbygging av<br />
veinettet tar tid og for å sikre at flere nye veier er<br />
klar til 2014 er det viktig at disse settes i gang nå.<br />
Det er ledig kapasitet i bygg- og anleggsektoren i<br />
Europa og vi burde utnytte dette til et krafttak for<br />
veiutbyggingen. I tillegg er renten rekordlav slik<br />
at byggelånene til utbyggingsselskapene er lave.<br />
Igjen er det noe vi burde utnytte til å sette i gang<br />
et krafttak.<br />
Med de utbyggingene som er i gang, vil antall<br />
kilometer med firefelts motorvei øke med ti<br />
kilometer i året fram til 2013, se figur 6.9. For<br />
2014 er det fortsatt håp om noe mer motorvei,<br />
men da må arbeidet i gang. De siste 19 kilometerne<br />
mellom Gardermoen og Kolomoen kan<br />
forhåpentligvis åpnes i 2014. Denne siste delen<br />
av motorveien til Kolomoen er svært viktig for<br />
eksportindustrien, og først når den er ferdigstilt<br />
kan industrien utnytte hele strekningen til mer<br />
effektiv transport. Så sent som i 2009 ble det<br />
åpnet 70 km ny motorvei i Norge, og ambisjonsnivået<br />
burde være på det nivået i årene framover,<br />
altså syvgangen av det som åpnes i <strong>2012</strong>.<br />
FIGUR 6.9: Utbygging av firefelts motorveier går for tregt, industrien trenger et krafttak fram mot 2014.<br />
KildE: sTaTsBUdsjETTET<br />
Økning i veistrekning med fire-felts motorvei<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 2014
KildE: NHos samFERdsElsløFT<br />
FIGUR 4.1<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
59
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
60<br />
I statsbudsjettet for <strong>2012</strong> skriver Samferdsels-<br />
departementet at departementet har åtte<br />
bompengeproposisjoner til behandling. Vår<br />
vurdering er at de fleste av disse er ferdigbehandlet<br />
i Veivesenet og lokalt. De kan dermed fremmes<br />
for Stortinget, og vi ba i høring i Transport- og<br />
kommunikasjonskomiteen om at dette ble gjort.<br />
Ett av prosjektene ble behandlet i Stortinget<br />
før jul (ovennevnte siste strekning på E6 mot<br />
Kolomoen), men det står fortsatt syv igjen.<br />
Eksportindustrien på Møre er svært avhengig av<br />
ett av prosjektene som nå ligger på statsrådens<br />
bord – Tresfjordbro. I følge Sunnmørsposten av<br />
19. januar har Vegdirektoratet kommet med anbefaling<br />
om å bygge ut prosjektet. Dermed er alt<br />
klart for hurtig politisk behandling av saken. Ved<br />
siden av de syv prosjektene som nå ligger klare i<br />
Samferdselsdepartementet ønsker <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
at det blir satt fart på utbygging av stamveiene i<br />
hele landet.<br />
De fleste industribedriftene er også positive til at<br />
bompenger brukes for å få fart i utbyggingen, så lenge<br />
det spares tid eller andre kostnader. De store stamveiprosjektene<br />
som ligger i NHOs SamferdselsLøft<br />
er prosjekter med stor bompengeandel, og flere av<br />
disse bør settes i gang før stortingsvalget i 2013.<br />
Strategiske Finansielle<br />
Statens investeringer <strong>2012</strong><br />
I fjor var bompengeinntektene i Norge om lag<br />
ti milliarder kroner. Pga. at flere prosjekter er<br />
nedbetalt, går inntektene fra bompenger ned i<br />
<strong>2012</strong>, for første gang. Det er viktig at unødvendig<br />
trege prosesser internt i Samferdselsdepartementet<br />
ikke forsinker utbygginger i <strong>2012</strong>/2013.<br />
6.8 BEHOV FOR STYRKET<br />
KApITALTILGANG<br />
En lærdom fra finanskrisen i 2008/2009 er at<br />
bedriftene må ha solide eiere som kan stå imot<br />
brå svingninger i markedene og som kan utnytte<br />
de muligheter som dukker opp. Både norske<br />
investorer og staten sto i 2009 parat da noen<br />
av våre større industriselskap hadde behov for<br />
kapitalutvidelser. Av større kapitalutvidelser var<br />
staten innstilt på å bidra ved to kapitalutvidelser<br />
av strategisk art, hvorav én ble gjennomført.<br />
<strong>Norsk</strong>e private investorer var parat til å bidra i tre<br />
større kapitalutvidelser (to ble gjennomført) og<br />
en lang rekke mindre utvidelser ved Oslo Børs.<br />
Statens pensjonsfond – Norge og andre norske<br />
pensjonsfond bidro også med ny kapital i flere av<br />
utvidelsene.<br />
Det samme gjorde Statens pensjonsfond –<br />
Utland ved forespørsler i det internasjonale<br />
Norge Utland<br />
FIGUR 6.10: Våre finansielle investeringer i utlandet er kraftig styrket de siste årene. KildE: NoRsK iNdUsTRi
kapitalmarkedet. Dermed var statens kapital<br />
med på å bidra til finansielle kapitalutvidelser<br />
i utlandet og i Norge, og ved kapitalutvidelser<br />
i Norge som Eierskapsmeldingen omtaler som<br />
strategiske eierandeler.<br />
Obligasjonsmarkedet og det korte pengemarkedet<br />
tørket imidlertid inn høsten 2008, og staten<br />
valgte å etablere to nye fond for å øke tilgangen på<br />
kapital til bankene (Statens finansfond) og innen<br />
fremmedkapital (Statens pensjonsfond).<br />
Forholdet mellom statens finansielle kapital i<br />
utlandet og i Norge (de to pensjonsfondene) har<br />
de siste årene endret seg slik at vi har en vesentlig<br />
større del av kapitalen i utlandet. Bakgrunnen<br />
er selvsagt at overskudd fra petroleumssektoren<br />
overføres til utlandet.<br />
De siste årene har norske bedrifter vurdert å<br />
børsnotere nye bedrifter ved at deler av virksomheten<br />
ble skilt ut i egne AS, som for eksempel<br />
Yara. Alternativet har ofte vært å selge bedriftene<br />
til utenlandske investorer, som for eksempel Ineos<br />
eller tidligere børsnoterte Elkem. Flere andre<br />
børsnoterte bedrifter har også de siste årene blitt<br />
solgt til utenlandske interesser, men da ofte som<br />
«alminnelige» oppkjøp på Oslo Børs.<br />
Strategiske Finansielle<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> tror at tiden er inne for å diskutere<br />
hvor stor del av vår pensjonsformue som skal<br />
kunne plasseres på Oslo Børs, og hva som kun<br />
skal holdes på utenlandske børser. En overføring<br />
av kapital fra Statens pensjonsfond – Utland til<br />
et Statens pensjonsfond – Norge #2 eller et fond<br />
for pensjonsforpliktelsene i Statens pensjonskasse<br />
kunne begrense pengebruken i Norge (mindre<br />
oljepenger fra handlingsregelen). En overføring<br />
av 200 milliarder kroner ville redusere bruken av<br />
oljepenger med åtte milliarder kroner ved bruk av<br />
fire prosent. Vår vurdering er at dette vil styrke<br />
norsk økonomi på lang sikt. I tillegg vil et nytt<br />
offentlig pensjonsfond i Norge, à la Statens pensjonsfond<br />
– Norge, kunne styrke kapitaltilgangen<br />
for norske bedrifter betydelig og vårt finansielle<br />
miljø ville fått en ny krevende kunde.<br />
Tanken har vært drøftet tidligere, bl.a. i NOU<br />
2004:1 Modernisert folketrygd – bærekraftig<br />
pensjon for fremtiden, der Finansminister<br />
Sigbjørn Johnsen var leder. Pensjonskommisjonen<br />
foreslo bl.a.: «… foreslår kommisjonen at Statens<br />
Pensjonskasse blir fondsfinansiert.» <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s<br />
råd til Finansministeren er at han finner<br />
fram NOUen og ser på muligheter til å styrke<br />
kapitaltilgangen i Norge. Vårt ønske om en annen<br />
fordeling illustreres i figur 6.11.<br />
Ønske om statens investeringer 2014<br />
Norge Utland<br />
FIGUR 6.11: <strong>Norsk</strong> industri ønsker å styrke tilgangen på kapital i Norge ved å etablere to nye pensjonsfond: statens<br />
pensjonsfond – Norge #2 og statens pensjonskasse. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
61
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
62<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Høy aktivitet og fortsatt satsing<br />
«Som en del av norsk maritim næring ser vi<br />
positivt på et høyt aktivitetsnivå på norsk sektor,<br />
med nye oljefunn og utnyttelse av marginale felt.<br />
Dette gir oss muligheter til å fortsette vår satsing<br />
på ny teknologi og skape mange arbeidsplasser.<br />
Vårt kreative teknologimiljø hevder seg meget<br />
godt i den internasjonale konkurransen i dag, men<br />
er helt avhengig av at vi klarer å beholde kompetansen<br />
på å anvende denne teknologien både i produksjonsfasen<br />
og i operasjonsfasen. Kompetanse på å<br />
anvende teknologien vi skaper er helt nødvendig for<br />
å kunne utvikle de beste løsningene i framtiden. Her<br />
står vi foran en stor utfordring i vårt samfunn som<br />
blir mer og mer fokusert på tjenesteyting.<br />
Politisk må vi få fram de positive sidene som<br />
norsk produksjonskompetanse i lag med operasjonskompetanse<br />
gir. Vår maritime næring høster nå av<br />
erfaringer vi skaffet oss gjennom generasjoner med<br />
læring fra operasjon på havet under alle forhold.»<br />
ROY REITE,<br />
KONSERNSJEF, STX OSV AS<br />
6.9 ØKT BEHOV FOR INGENIØRER<br />
OG SIVILINGENIØRER<br />
Behovet for ingeniører og<br />
sivilingeniører<br />
Utviklingen de siste tiårene har vært at industrien<br />
har blitt stadig mer ingeniørtung. Dette har<br />
aksellerert de siste årene. I dag har over halvparten<br />
av de sysselsatte i medlemsmassen til <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> høyere utdanning. Brorparten av dem er<br />
ingeniører eller sivilingeniører. På 1990-tallet ville<br />
tallene sett helt annerledes ut.<br />
Denne generelle utviklingen i industrien, og særlig<br />
veksten i offshore leverandørindustri, har ført<br />
til større etterspørsel etter ingeniører og sivilingeniører.<br />
Flere av <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter<br />
sier de kunne ansatt flere hundre sivilingeniører<br />
på dagen, om de hadde vært tilgjengelige.<br />
Etterspørselen har bygget seg opp over flere år,<br />
men stramheten i arbeidsmarkedet tiltar for hvert<br />
år som går med stor avstand mellom antallet<br />
sivilingeniører som uteksamineres og antallet<br />
sivilingeniører som trengs.<br />
Mange ingeniører og sivilingeniører importeres<br />
fra utlandet, men det dekker bare en brøkdel av<br />
behovet. Det rekrutteres fra Trollhättan, etter<br />
nedgangen i bilindustrien, og NASA, etter nedleggelsen<br />
av romfergeprogrammet, men også fra<br />
Sør- og Øst-Europa der ledigheten er stor. Dette<br />
utgjør likevel bare en midlertidig og begrenset<br />
lindring av et stadig voksende problem.<br />
Mangelen på ingeniørkompetanse i Norge er<br />
nå såpass kritisk at det begynner å utgjøre et<br />
kapasitetsproblem for industrien. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
frykter at oppdrag som kunne vært gjort i Norge<br />
vil bli satt til utlandet fordi vi mangler ingeniørkapasitet.<br />
Bedrifter har færre ansatte enn de ville<br />
hatt hvis kompetansen hadde vært tilgjengelig, og<br />
offentlig sektor støvsuges for ingeniørkompetanse.<br />
SSB har de siste 20 årene gitt ut beregninger<br />
på at behovet for ingeniører på sikt vil falle.<br />
Beregningene har slått feil hver gang, og dagens<br />
framskrivinger vil heller ikke slå til. Utviklingen i<br />
næringslivet er så entydig at det er ingen som helst<br />
tvil om at behovet for ingeniører og sivilingeniører<br />
i framtiden vil være større enn i dag. Det vil<br />
det også være om 10, 20 og 30 år.<br />
Flere faktorer peker på dette. Offshore leverandørindustri<br />
har et voksende marked her hjemme,<br />
med både flere funn og mer teknologisk krevende<br />
områder. Samtidig som verden er i ferd med å gå<br />
tom for «easy oil» blir norsk offshore-kompetanse<br />
stadig mer etterspurt internasjonalt. Denne<br />
kompetansen er også etterspurt utenfor petroleumsnæringen.<br />
Det raskt voksende markedet i<br />
Europa på offshore vindkraft fører også til flere<br />
oppdrag og behov for ingeniørkapasitet.<br />
Påstanden om at ingeniørmangelen er konjunkturavhengig<br />
er avlegs. <strong>Industri</strong>en hadde ingeniørmangel<br />
gjennom hele finanskrisen og offentlig<br />
sektor har fortsatt ikke fått erstattet den ingeniørkompetansen<br />
de mistet til privat næringsliv<br />
gjennom høykonjunkturen på begynnelsen av<br />
2000-tallet.
Tettheten av ingeniører og sivilingeniører i industrien<br />
er en permanent og eskalerende endring.<br />
Stadig færre bedrifter driver masseproduksjon<br />
av standardisert hyllevare. Dagens industribedrifter<br />
i Norge er avanserte og produserer<br />
høyteknologiske, tilpassede og varierte produkter.<br />
De er også svært tilpasningsdyktige med høy<br />
endringskompetanse. Særlig sivilingeniører gir<br />
bedriften muligheter til å finne nye løsninger i<br />
et skiftende og krevende internasjonalt marked.<br />
Eksportbedrifter er ikke bare avhengige av å være<br />
best i verden i dag, men må samtidig finne nye<br />
løsninger for også å kunne være det i morgen.<br />
Ingeniørkompetanse er en forutsetning for å få<br />
dette til.<br />
Dette er en varig endring. <strong>Industri</strong>en i Norge<br />
kommer ikke til å bli mindre høyteknologisk<br />
og det internasjonale markedet kommer ikke til<br />
å bli mindre krevende. Tvert imot, industrien<br />
vil fortsette å endre seg i høyt tempo. Noen vil<br />
trappe ned og kanskje forsvinne, mens andre,<br />
som Kleven Maritime, henter skrogproduksjonen<br />
hjem til Norge. Fordi det kan gjøres<br />
mer effektivt i Norge, hvis en har den riktige<br />
kompetansen.<br />
Store satsinger fra ulike bransjer vil også kreve<br />
økt ingeniørkompetanse. Statoil melder at de<br />
øker sitt allerede betydelige forsknings- og<br />
utviklingsbudsjett med over én fjerdedel til 2,8<br />
milliarder kroner i <strong>2012</strong>. Økte råvarepriser og<br />
store mineralfunn i Norge gjør at bergindustrien<br />
vil ha betydelig vekst i kommende år (les mer om<br />
mineralindustrien i faktaboks senere i kapittelet).<br />
I tillegg er det et politisk mål at det skal satses<br />
tungt på ny fornybar energi i Norge. Alt dette<br />
krever økt ingeniørkompetanse. Ingeniørbehovet i<br />
Norge vil være permanent høyt og voksende.<br />
Beregning av mangelen<br />
Til tross for at det uten tvil er stor ingeniørmangel,<br />
er det vanskelig å sette et eksakt tall på<br />
behovet. Ulike undersøkelser gir ulike tall. NAVs<br />
bedriftsundersøkelse for høsten 2011 angir en<br />
mangel på 16 000 ingeniører og IKT-arbeidere<br />
for hele arbeidslivet. Dette er dobbelt så mange<br />
som samme undersøkelse indikerte høsten 2010.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> fokuserer i denne rapporten på<br />
behovet til industrien isolert sett.<br />
NAVs bedriftsundersøkelse<br />
NAVs bedriftsundersøkelse for høsten 2011 er<br />
basert på svar fra seks spørsmål fra 2 100 bedrifter.<br />
Den undersøker arbeidskraftbehovet for ulike<br />
sektorer og ulike typer kompetanse. Den mest<br />
alvorlige mangelen på arbeidskraft klassifiseres<br />
som den der bedrifter har så store problemer med<br />
å rekruttere, at de har færre ansatte enn de ønsker.<br />
Med denne alvorligste klassifiseringen beregner<br />
NAV at det mangler 16 000 innen ingeniør- og<br />
IKT-fag. Disse fordeles på ca 5 000 ingeniører<br />
og sivilingeniører i bygg og anlegg og 5 500<br />
ingeniører og sivilingeniører i industrien. Resten<br />
er mangelen av ingeniører og IKT-fag innen alle<br />
andre sektorer.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s undersøkelse<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s konjunkturundersøkelse viser<br />
at tallene fra NAV er svært konservative i sine<br />
beregninger. En konservativ beregning av<br />
svarene fra vår undersøkelse viser et behov for ca<br />
4 000 ingeniører og sivilingeniører i medlemsbedriftene<br />
våre. Medlemsbedriftene i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
er fastlandsindustrien, utenom næringsmiddelindustrien.<br />
Dvs. at ingeniørbehovene til oljeselskapene,<br />
byggenæringen, næringsmiddelindustrien,<br />
energiselskapene og offentlig sektor ikke er med<br />
i beregningen. Det er heller ikke de i underkant<br />
av 30 prosent av fastlandsindustrien som ikke er<br />
medlem i <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>. Hvis vi tar med den<br />
delen av industrien blir behovet på ca 6 000, bare<br />
for fastlandsindustrien. Altså større enn NAVundersøkelsen<br />
viser av mangel på både ingeniører<br />
og sivilingeniører for næringsmiddelindustrien,<br />
oljeindustrien og fastlandsindustrien til sammen.<br />
Uavhengig av denne beregningen er det verd å ta<br />
med at flere enkeltbedrifter i media melder at de<br />
trenger flere hundre sivilingeniører. De ansetter<br />
så mange de får tak i. Undersøkelsen til <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> tar som utgangspunkt andelen sivilingeniører<br />
som arbeider i bedriftene i dag, og tar<br />
ikke høyde for den klare utviklingen at andelen<br />
sivilingeniører i bedriftene stadig øker. Dette må<br />
derfor sees på som et veldig konservativt tall.<br />
Det bredere behovet<br />
I et mer langsiktig perspektiv må vi ta med underrapporteringen<br />
i behovet for sivilingeniører. Den<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
63
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
64<br />
rapporterte etterspørselen reflekterer hvor mange<br />
sivilingeniører bedriftene mener de realistisk<br />
sett kan håpe på å få tak i. Svært mange ansetter<br />
fagarbeidere eller ingeniører i stillinger der de helst<br />
ville hatt sivilingeniører. Og den teknologiske<br />
utviklingen fører til at stillinger som i dag krever<br />
operatørkompetanse, om ti år vil kreve sivil-<br />
ingeniørkompetanse. Offentlig sektor har også<br />
et stort behov for ingeniørkompetanse etter at<br />
næringslivet omtrent støvsugde både kommunal<br />
sektor og statlige foretak for ingeniørkompetanse<br />
på begynnelsen av 2000-tallet og gjør det igjen nå.<br />
En fersk undersøkelse fra Tekna viser at 86 prosent<br />
av sivilingeniørstudentene har fått jobb før de har<br />
fullført studiet. Det er neppe noen andre studier i<br />
landet kan skilte med. 90 prosent oppgir i undersøkelsen<br />
at de er i relevant jobb og har mottatt i<br />
snitt 1,6 jobbtilbud hver før de tok jobben.<br />
Stramheten i arbeidsmarkedet for<br />
ingeniører og sivilingeniører<br />
Konjunkturundersøkelsen gir også svar på hvor<br />
stramt arbeidsmarkedet er på ulike områder<br />
(se kapittel 1). 72 prosent av utvalget opplever<br />
arbeidsmarkedet som svært stramt for sivilingeniører<br />
og 68 prosent sier det samme for ingeniører.<br />
Antall<br />
18000<br />
16000<br />
14000<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
FIGUR 6.12: <strong>Norsk</strong>e ingeniører er i stor grad konsentrert i få arbeidsmarked.<br />
I dag arbeider ca 75 prosent av sivilingeniørene i<br />
privat sektor, fire prosent i helseforetakene, seks<br />
prosent i kommunal sektor og 15 prosent i staten.<br />
Regionalt er ingeniørene i Norge hovedsakelig<br />
lokalisert i 15 store arbeidsmarked (se figur 6.12),<br />
og disse arbeidsmarkedene får en økende andel<br />
i årene framover. Utover de største byene er det<br />
industritunge arbeidsmarked som Karmøy/<br />
Haugalandet, Grenland, Kjeller/Lillestrøm,<br />
Raufoss/Gjøvik og Sunnmøre/Ålesund som i<br />
størst grad tiltrekker seg ingeniører.<br />
I tillegg må det tas med at det underliggende<br />
behovet er større enn det som rapporteres inn.<br />
Om det hadde vært dobbelt så mange sivilingeniører<br />
tilgjengelig, hadde ingen av dem blitt<br />
gående arbeidsledige. I store deler av industrien<br />
er ingeniører og operatører ansatt i stillinger der<br />
bedriftene helst ville hatt sivilingeniører.<br />
Tilgangen på ingeniører<br />
Noen beregninger viser at etterspørselen etter<br />
ingeniører er enda større enn etterspørselen etter<br />
sivilingeniører. Løsningen på etterspørselen<br />
etter ingeniører er annerledes enn for sivilingeniører.<br />
Til forskjell fra sivilingeniørstudiet<br />
er søkningen til ingeniørstudiet labert og<br />
<strong>Norsk</strong>e ingeniører geografisk<br />
(dr.ing., siv.ing. og ingeniører)
gjennomføringsgraden dårlig. Mellom 30 og 40<br />
prosent av de som begynner på ingeniørstudiet<br />
fullfører ikke utdanningen. Et så stort frafall er<br />
uholdbart.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> mener mange som søker seg til<br />
ingeniørstudiet ikke vet hva de går til og ikke vet<br />
hva som kreves. Det er gang på gang dokumentert<br />
at de fleste som hopper av ingeniørstudiet sliter<br />
med matematikken. NOKUTs evaluering av ingeniørstudiet<br />
i 2008 viste at flere av studiestedene<br />
med lav søkning tok inn studenter med karakteren<br />
to i matematikk fra videregående skole.<br />
Karakterkrav<br />
Det er ikke mulig å lykkes i ingeniørstudiet med<br />
bare to i matematikk fra videregående. Man må<br />
uansett ha spesiell studiekompetanse for å komme<br />
inn, og det er satt opp krav om tre i matematikk<br />
og norsk for å kunne komme inn på allmennlærerstudiet.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> mener at karakteren tre<br />
i matematikk også må være krav for å komme inn<br />
på ingeniørstudiet.<br />
Dette vil sannsynligvis føre til noe nedgang i<br />
kullene. Det blir imidlertid større kvalitet på kullene,<br />
og de vitenskapelig ansatte på institusjonen<br />
kan i større grad fokusere på det de skal lære som<br />
ingeniørstudenter og ikke det de burde ha lært på<br />
videregående. Samtidig sier et karakterkrav noe<br />
om hva som forventes av studentene som begynner<br />
på studiet. Resultatene av innføring av krav<br />
om karakteren fire eller bedre i matematikk for<br />
inntak på sivilingeniørstudiet på NTNU har gitt<br />
svært gode resultater, og frafallet er redusert. Vi<br />
mener det er god grunn til å tro at karakterkrav<br />
på ingeniørutdanningene vil ha samme effekt.<br />
Finansieringssystemet<br />
Et annet problem med ingeniørutdanningen<br />
som kan bidra til noe av frafallet er at utdanningen<br />
kommer dårlig ut i finansieringssystemet.<br />
Finansieringssystemet er bygget opp i seks<br />
kostnadskategorier etter hvor kostnadskrevende<br />
utdanningene er, der A er dyrest og F<br />
er billigst. I tillegg er det en kategori G som<br />
kompensasjon for inn- og utreisende studenter.<br />
Ingeniørutdanningen er plassert i kostnadskategori<br />
E, sammen med bl.a. sykepleier-, vernepleier-,<br />
allmennlærer-, førskolelærer-, yrkesfaglærer- og<br />
journalistutdanning.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> mener ingeniørstudiet med<br />
behovet for utstyr, lab og personlig veiledning<br />
er så kostnadskrevende at den hører hjemme i<br />
kostnadskategori D. Å løfte ingeniørutdanningen<br />
og maritim utdanning til kategori D vil ha en<br />
kostnadsvirkning på statsbudsjettet på ca 200<br />
millioner kroner.<br />
Slik finansieringssystemet fungerer i dag er ingeniørutdanningen<br />
sannsynligvis den utdanningen<br />
det er minst økonomisk rasjonelt for utdanningsinstitusjonene<br />
å satse på. Det er den utdanningen<br />
med lavest inntekt i forhold til utgiftene. I tillegg<br />
går ikke utgiftene per student ned i takt med<br />
størrelsen på kullet i like stor grad som i samfunnsvitenskapelige<br />
studier. 200 ekstra studenter<br />
i en forelesningssal på statsvitenskap krever ikke<br />
noe ekstra fasiliteter, og bare noen ekstra veiledere<br />
til seminargrupper. Altså lite økte utgifter, men<br />
betydelig økte inntekter. På ingeniørstudiet stiger<br />
utgiftene i større grad i takt med antallet studenter.<br />
Hver student trenger laboratorietid og personlig<br />
oppfølging. Uavhengig av om hun eller han er<br />
student nummer 20 eller 120. For en institusjon å<br />
satse på teknologisk utdanning innebærer det en<br />
høyere risiko enn for typiske auditoriumsfag.<br />
Slike økonomiske disincentiver fører ikke til den<br />
satsingen på ingeniørutdanningen som vi ønsker<br />
oss. Det gjør det også vanskeligere for ingeniørstudiene<br />
å vinne fram internt på institusjonen,<br />
samt å finansiere utstyr og annen infrastruktur<br />
som er avgjørende for studentenes læringsutbytte<br />
og motivasjon hos studentene.<br />
Investering i laboratorieutstyr er en kostnad<br />
institusjonen må betale ned uansett om søkertallet<br />
skulle falle. I for eksempel samfunnsvitenskapelige<br />
fag er det lettere å raskt stramme inn<br />
kostnadene dersom søkningen går ned.<br />
Tilgangen på sivilingeniører<br />
Til forskjell fra ingeniørutdanningen er<br />
søkningen til sivilingeniørutdanningen svært<br />
høy. For å komme inn på flere av linjene på<br />
sivilingeniørutdanningene på NTNU må man<br />
ha over fem i karaktersnitt fra videregående<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
65
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
66<br />
Kostnadskategorier – studieplasser i høyere utdanning<br />
Kilde: NorsK samfuNNsviteNsKapelig datatjeNeste as<br />
opplæring. I tillegg har NTNU et krav om minst<br />
karakteren fire i matematikk for å komme inn. I<br />
snitt er det 2,3 kvalifiserte søkere per studieplass<br />
på sivilingeniørstudiet på NTNU.<br />
Selv om søkningen er høy i dag og kvaliteten er<br />
god nok til å kunne utvide kapasiteten, er det<br />
en bekymringsverdig utvikling på videregående<br />
skole. Til tross for Regjeringens realfagsstrategi,<br />
og generelt mer realfag på videregående skole,<br />
går andelen som velger den vanskeligste matematikken<br />
i tredje klasse ned. Fra over 7 000<br />
med den mest avanserte matematikken (R2) i<br />
2008, er tallet i dag under 6 000. Det som er<br />
ekstra bekymringsfullt er at antallet har falt<br />
med over tusen i absolutte tall i en periode der<br />
ungdomskullene øker. Det relative fallet er derfor<br />
dramatisk. Av de 6 000 som velger den mest<br />
avanserte matematikken på videregående er det<br />
kun de som har fire eller bedre som er kvalifisert<br />
til å søke sivilingeniørstudiet.<br />
Avansert matematikk som<br />
nytt valgfag<br />
Et tiltak <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har tro på er å lage<br />
et valgfag på ungdomsskolen med avansert<br />
matematikk. Reformen med praktisk rettede<br />
valgfag i ungdomsskolen er svært positiv, og vil<br />
gi ungdomsskoleelevene større innblikk i hva det<br />
vil si å velge en yrkesrettet utdanning. Samtidig<br />
har vi ikke et tilbud til dem som er svært gode i
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
Inntak til sivilingeniørstudiet<br />
0<br />
2007 2008 2009 2010 2011<br />
FIGUR 6.13: Fordeling av inntak til sivilingeniørstudiet fordelt på NTNU og andre inst.: Universitetene i Tromsø, agder,<br />
stavanger, samt høyskolene i Narvik, Telemark, Vestfold og ålesund. KildE: dBH og NTNU<br />
matematikk. Avansert matematikk som valgfag<br />
vil kunne gi en arena til dem som er gode til å<br />
strekke seg, og skape en arena der det å være god<br />
i matematikk er kult. Med avansert matematikk<br />
som nytt valgfag vil de elevene som velger det<br />
være med på å dra opp nivået i de ordinære<br />
mattetimene også. Det vil kanskje påvirke resten<br />
av trinnet positivt.<br />
NTNU<br />
Siden 2008 har NTNU økt antall studieplasser<br />
på sivilingeniørutdanningen med ca 400<br />
studieplasser til rundt 1 700 på 2011-inntaket.<br />
Likevel er antall kvalifiserte søkere per studieplass<br />
fortsatt 2,3. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> mener det er<br />
avgjørende for industriens konkurransekraft at<br />
kapasiteten på sivilingeniørstudiet på NTNU<br />
utvides videre, så langt det er mulig, uten at kvaliteten<br />
på studentene som tas opp faller særlig.<br />
Det er også stor sannsynlighet for at søkningen<br />
til sivilingeniørstudiet vil øke de kommende<br />
årene. Det er nesten daglige medieoppslag om<br />
det store behovet for sivilingeniører, og det<br />
anses som et av de tryggeste karrierevalgene det<br />
er mulig å ta. Dette er input som ungdommen<br />
responderer raskt på.<br />
Andre inst. NTNU<br />
Vi mener det er rom for å ta inn ytterligere<br />
500 flere studenter per år, uten at kvaliteten på<br />
kandidatene faller dramatisk. Det er imidlertid<br />
ikke mulig med dagens infrastruktur på NTNU.<br />
Etter en økning de siste årene er kapasitetspotensialet<br />
omtrent tatt ut. En moderat økning er<br />
mulig, men det forutsetter at nye studieplasser<br />
er fullfinansiert fra Kunnskapsdepartementet og<br />
laboratoriekapasiteten må utvides.<br />
Laboratoriekapasiteten er en umiddelbar<br />
flaskehals. Posten for vitenskapelig utstyr må<br />
utvides, og det må gjøres en målrettet satsing for<br />
å utvide lab-kapasiteten på NTNU. For å kunne<br />
øke kapasiteten ytterligere, er det nødvendig<br />
med nybygg.<br />
En viktig måte å øke sivilingeniørproduksjonen<br />
på kort sikt er å få til enklere overganger mellom<br />
ingeniørstudiet og sivilingeniørstudiet. <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> har store forventninger til den nye rammeplanen<br />
for ingeniørutdanning som skal legge<br />
til rette for slike overganger. Ingeniørstudiene<br />
og sivilingeniørstudiene må bli enig om hva som<br />
skal til for å få til en enkel og direkte overgang<br />
til å kunne ta mastergrad. Dette er også et<br />
viktig argument for hvorfor det bør være minst<br />
karakterkrav tre i matematikk for opptak på<br />
ingeniørstudiet.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
67
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
68<br />
Andre institusjoner<br />
Selv om NTNU vil forbli hovedleverandør av<br />
sivilingeniører, kan kapasiteten også økes på<br />
andre institusjoner. Universitetene i Stavanger<br />
og Agder har hatt en solid økning de siste årene.<br />
Det er viktig at denne utviklingen fortsetter,<br />
så lenge kvaliteten på studiet opprettholdes.<br />
Petroleumsteknologi på Universitetet i Bergen<br />
er et viktig og relevant studium med høy<br />
søkning, der kapasiteten bør utvides. NTNU,<br />
Universitetet i Stavanger og Universitetet i<br />
Agder har lang tradisjon for godt samarbeid med<br />
næringslivet som resten av landet kan lære av.<br />
– Det både til bedre kvalitet og relevans på<br />
studiet og mer kunnskapsbasert industri.<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Ein krevjande marknad<br />
«Vi har lagt bak oss tre år med vekst på over<br />
15 prosent per år i gjennomsnitt. Vi ventar at<br />
<strong>2012</strong> vert lik 2011, og dermed nullvekst for vår<br />
verksemd. 50 prosent av vår omsetning går til<br />
havbruk, og den andre halvdelen i all hovudsak<br />
til skip og verft. Årsaka til at vi i <strong>2012</strong> får<br />
nullvekst er ein venta nedgong i marknaden for<br />
utstyr til havbruk. Lavare lakseprisar og uro i<br />
finansmarknaden i Europa er hovedgrunnen til<br />
dette, slik vi ser det i dag. Utstyr til skip og verft<br />
vil få auke i <strong>2012</strong>, men ikkje større enn nedgongen<br />
for havbruk.<br />
Vi gjennomfører for tida to større utviklingsprosjekt<br />
i samarbeid med fleire andre verksemder.<br />
Resultatet av desse prosjekta vil vi sjå frå<br />
2013 og utover. Innovasjon Norge er ein viktig<br />
medspelar for å lukkast med denne satsinga. For<br />
oss er det derfor særs viktig at rammevilkåra for<br />
både Innovasjon Norge og SkatteFUNN vert slik<br />
at vi kan oppretthalde FOU-innsatsen, sjølv om<br />
deler av marknaden i <strong>2012</strong> er meir krevjande<br />
enn det vi har sett dei seinaste åra.»<br />
SIGBJØRN NOTØY<br />
GRÜNDER, PLANY AS<br />
Nord-Norge<br />
I Nord-Norge vil behovet for ingeniører, og<br />
særlig sivilingeniører, vokse raskt i takt med økt<br />
petroleumsutvinning i nord. Dette er allerede<br />
illustrert ved Aker Solutions etablering av et<br />
engineering-miljø i Tromsø som skal ansette 300<br />
sivilingeniører. Dette vil i tillegg tiltrekke seg<br />
en rekke underleverandører som også vil trenge<br />
ingeniørkompetanse.<br />
Også andre næringer er i sterk vekst i nord.<br />
Mineralforekomstene i nord, som er noen av<br />
de mest interessante i Europa, fører til store<br />
vekstmuligheter for bergindustrien. Det er<br />
allerede i dag stor mangel på sivilingeniører i<br />
den etablerte bergindustrien. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har<br />
medlemsbedrifter som uttaler at de har fagarbeidere<br />
ansatt i stillinger der de helst ville hatt<br />
sivilingeniører, og økonomer til å gjøre tekniske<br />
jobber. Den kommende veksten i næringen vil<br />
gi et ytterligere kompetansebehov i tillegg til det<br />
som allerede er der i dag.<br />
Universitetet i Tromsø bør satse på studier som<br />
er relevant til bergindustrien og komplementær<br />
til de tilbudene som allerede finnes ved NTNU.<br />
Universitetet har i dag et godt fagmiljø og<br />
sivilingeniørstudium innen geologi, som er<br />
svært relevant for oljeindustrien. Dette bør<br />
videreutvikles til å bli mer relevant også for<br />
bergindustrien.<br />
I tillegg bør Universitetet i Tromsø utvikle<br />
et sivilingeniørstudium som er mer tilpasset<br />
behovene til offshore leverandørindustri, som<br />
i dag sysselsetter fem ganger så mange sivilingeniører<br />
som oljeindustrien. Aker Solutions og<br />
Aibel satser allerede tungt i nord og trenger flere<br />
hundre sivilingeniører. I tillegg vil den nordnorske<br />
leverandørindustrien og maritime industrien<br />
trenge denne type kompetanse for å kunne være<br />
med på utviklingen.<br />
Doktoringeniør<br />
Behovet for doktoringeniører i Norge er på ingen<br />
måte så prekært som for sivilingeniører, men<br />
de er enda vanskeligere å få tak i. Det er svært<br />
vanskelig å rekruttere noen til å ta doktorgraden<br />
i ingeniørfaget, siden arbeidsmarkedet er så godt<br />
for sivilingeniører. Dette gjør det vanskelig for
næringslivet å få tak i denne kompetansen, samt<br />
at det gjør det vanskeligere for lærestedene å få<br />
tak i vitenskapelig ansatte.<br />
Dette er et problem det er vanskelig å gjøre<br />
noe med. Det er så attraktivt å gå ut i jobb<br />
etter fullførte sivilingeniørstudier at det er kun<br />
de spesielt interesserte som tar doktorgrad.<br />
Det er heller ikke økonomisk rasjonelt å gjøre<br />
det. Det er til og med noen arbeidsgivere som<br />
betaler tilleggslønn til sine ansatte mens de tar<br />
doktorgrad. Problemet er at den ansatte er svært<br />
lenge borte fra arbeidsstedet. Av disse årsakene<br />
er nærings-ph.d.-ordningen svært positiv for<br />
industrien. Den gir ansatte mulighet til å ta<br />
FORVENTNINGER TIL REGJERINGENS MINERALSTRATEGI<br />
Nordområdemeldingen var tydelig på at ressursene<br />
i nord skal tas i bruk. også mineralressursene.<br />
dette er et viktig signal, som <strong>Norsk</strong> industri forventer<br />
følges opp i den nasjonale mineralstrategien<br />
Regjeringen skal legge fram senere i vår. <strong>Norsk</strong><br />
industri har følgende innspill:<br />
• Norge må trappe opp kartleggingsarbeidet.<br />
de 100 millionene beviliget til Norges<br />
geologiske Undersøkelse er en god start, men<br />
vi henger langt etter sverige og Finland med<br />
hensyn til våre geologiske ressurser. spania<br />
har dokumentert at de som nasjon fikk tilbake<br />
ti ganger utgiftene ved kartlegging i inntekter<br />
fra bergindustrien.<br />
• Bergindustrien bør få økt politisk forutsigbarhet<br />
i konsekvensutredningsprosessen. å<br />
investere i gruvedrift er svært kapitalkrevende<br />
og langsiktig. – og derfor forbundet med betydelig<br />
risiko. En undersøkelse gjort av Fraser<br />
institute viser at Norge skårer spesielt dårlig på<br />
dette punktet, med hensyn til attraktivitet for<br />
å drive gruvedrift.<br />
• d irektoratet for mineralforvaltning bør styrkes<br />
og få tilstrekkelige ressurser for å fylle sin<br />
utvidede kontrollmyndighet, som kom med<br />
mineralloven. Konsekvensutredning av gruvevirksomhet<br />
må gjennomføres av direktoratet<br />
for mineralforvaltning, som har den nødvendige<br />
kompetansen. i dag gjøres det av hver<br />
doktorgrad, samtidig som de er i jobb og mottar<br />
lønn. Dette er sannsynligvis den mest realistiske<br />
måten å klare å få doktoringeniørkompetanse<br />
for en bedrift i dagens marked. Samtidig bidrar<br />
ordningen til å knytte sterkere bånd mellom<br />
industrien og universiteter og høyskoler. Derfor<br />
er <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> svært opptatt av at finansieringen<br />
til ordningen opptrappes på et slikt nivå<br />
at Norges forskningsråd ikke må si nei til gode<br />
prosjekter. Les mer om nærings-ph.d.-ordningen<br />
på side 70.<br />
enkelt kommune, som ofte ikke har kapasitet<br />
eller kompetanse.<br />
• <strong>Norsk</strong> bergindustri må få like rammebetingelser<br />
som nabolandene. innføringen av felles<br />
(grønne) elsertifikater med sverige fører til en<br />
konkurranseulempe i forhold til svenske gruver<br />
på om lag 30 millioner kroner. i sverige er<br />
bergindustrien fritatt for elsertifikatplikten. En<br />
felles elsertifikatordning må føre til like vilkår<br />
på begge sider av grensen.<br />
• d et må satses på kompetanse og FoU.<br />
Regjeringens bidrag til mineralprofessorat i<br />
Tromsø er positivt, og det er behov for videre<br />
satsing på fagmiljøene i både Tromsø og på<br />
NTNU. Bergindustrien har redusert bruken<br />
av kjemikalier dramatisk de siste tiårene. For<br />
at denne trenden skal fortsette vil det være<br />
nødvendig med satsing på både relevant utdanning<br />
og forskning. det er bl.a. stor mangel<br />
på ingeniører og sivilingeniører i bransjen.<br />
les mer om mangel på ingeniørkompetanse<br />
generelt senere i kapittelet.<br />
• d et må legges opp til en sak-til-sak-utredning<br />
av hva som er det beste alternativet for valg<br />
av deponiløsning. Hvert uttak av masse har sin<br />
unike geologi og krever ulike prosesser for å<br />
fremstille det ønskede mineralet. det vil derfor<br />
variere fra sak til sak hva som er den beste<br />
deponiløsningen. <strong>Norsk</strong>e tilsynsmyndigheter<br />
og miljølovgivining må avgjøre dette.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
69
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
70<br />
NÆRINGS-pH.D.-ORDNINGEN SKYTER FART<br />
antallet søkere til nærings-ph.d.-ordningen har<br />
økt betydelig siden ordningen ble lansert som<br />
en pilotordning i 2008 og har fungert som fast<br />
ordning siden 2009. Både Norges forskningsråd<br />
og <strong>Norsk</strong> industri har arbeidet iherdig for å spre<br />
informasjon om ordningen i næringslivet. Nå<br />
begynner ordningen å bli mer kjent, og det vises<br />
på søkertallene.<br />
i forbindelse med krisepakken i 2009 fikk ordningen<br />
tildelt mye midler, som var vanskelig å bruke<br />
opp i en tidlig fase siden ordningen var lite kjent.<br />
På grunn av overføring av midler fra tidligere år ble<br />
derfor den årlige bevilgningen til nærings-ph.d.ordningen<br />
redusert i statsbudsjettet for 2011.<br />
<strong>Norsk</strong> industri var innforstått med dette siden<br />
ordningen foreløpig hadde mye midler.<br />
Etter 45 inngåtte prosjekter i 2011, og at alt tyder<br />
på at det blir flere i <strong>2012</strong>, er ordningen i ferd med<br />
å bruke opp midlene som er tildelt. dette er treårige<br />
prosjekter som gjør at Norges forskningsråd<br />
har økonomiske forpliktelser tre år fram i tid ved<br />
inngåelsen av et prosjekt. med dagens bevilgningsnivå,<br />
kan ordningen starte opp 40 prosjekter i året<br />
og holde seg innenfor rammen.<br />
<strong>Norsk</strong> industri protesterte ikke på kuttet i 2011,<br />
da vi så det som en forutsetning at ordningen ville<br />
få utvidet bevilgning når den ble så mye brukt<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
at den begynte å gå tom for midler. Nå er vi ved<br />
dette punktet. Norges forskningsråd har mulighet<br />
til å starte flere enn 40 prosjekter i år på grunn av<br />
midler overført fra tidligere år, men det betyr at<br />
de må gå ned i antall prosjekter i 2013 hvis ikke<br />
bevilgningene økes i statsbudsjettet for neste år.<br />
det er gjort et betydelig arbeid for å markedsføre<br />
denne ordningen. En av de største fordelene med<br />
ordningen er at den er enkel og ubyråkratisk med<br />
rullerende søknadsfrist. det er ikke søknader<br />
som skal veies opp mot hverandre av et fagpanel,<br />
men utdanningsinstitusjonene som avgjør om<br />
prosjektet holder doktorgradsnivå. dersom<br />
Forskningsrådet kommer i en situasjon der de må<br />
stoppe tildelingen, vil det være svært ødeleggende<br />
for rekrutteringen til nærings-ph.d.<br />
Regjeringen har vært tydelig på at de ønsker en<br />
økt forskningsevne i næringslivet, og ordninger<br />
som nærings-ph.d. og skatteFUNN er avgjørende<br />
for å få til dette. Nærings-ph.d.-ordningen bidrar<br />
både til økt forskningsevne, FoU-satsing, omstillingsevne<br />
samt økt kontakt mellom industrien og<br />
utdanningsinstitusjonene. <strong>Norsk</strong> industri forventer<br />
derfor at både Nærings- og handelsdepartementet<br />
og Kunnskapsdepartementet øker bevilgningen<br />
til ordningen i statsbudsjettet for 2013, slik at<br />
det ikke blir stans i tildelingen av disse viktige<br />
prosjektene.<br />
Antall nye nærings-ph.d.-kontrakter<br />
Maks finansiering<br />
2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong>
6.10 KARBONLEKKASJEN FRA<br />
EUROpA ØKER<br />
Europa er eneste handelsområde som har inn-<br />
ført pris på CO 2 -utslipp. Dette slår inn i norske<br />
industribedrifter ved at direkte utslipp fra bedriften<br />
reguleres av en kvote. I januar <strong>2012</strong> er prisen<br />
på ett tonn CO 2 -utslipp 50-60 kroner.<br />
Europa er verdens største importør av aluminium,<br />
og importerer i dag over to millioner tonn<br />
primæraluminium hvert år fra produsenter i<br />
Russland og resten av verden. Fra 2005 til 2009<br />
ble det lagt ned primæraluminiumsproduksjon<br />
på 450 000 tonn i Europa, over fem prosent av<br />
kapasiteten. Dette øker importbehovet, og<br />
svekker handelsbalansen ytterligere. <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> frykter at ytterligere karbonlekkasje<br />
gjennom nedleggelse av europeiske aluminiumsverk<br />
kan varig svekke aluminiumsindustrien i<br />
Europa.<br />
Fra Norge og Island selges det over to millioner<br />
tonn årlig til EU-landene, og står for nærmere<br />
halvparten av produksjonen i Europa (utenom<br />
Russland). Samlet forbruk av aluminium<br />
(primæraluminium pluss resirkulert) i Europa<br />
er nærmere syv millioner tonn per år. I tillegg<br />
er Europa verdensledende på resirkulering av<br />
aluminium, og 95 prosent av aluminiumen som<br />
er importert eller produsert gjennom tidene er<br />
fortsatt i bruk.<br />
I 2007 nettoimporterte EU primæraluminium<br />
og aluminiumsprodukter for over åtte milliarder<br />
euro (80 milliarder kroner), og trenden er<br />
negativ.<br />
Bakgrunnen for at det produseres mindre<br />
aluminium i Europa er at kraftprisen inneholder<br />
et karbondioksidelement (CO 2 -påslag) på om lag<br />
10 øre/kWh. Dette påslaget finnes ikke i andre<br />
regioner, og kommer fra den europeiske kvotehandelen<br />
med klimagasser (ETS).<br />
Aluminiumsprodusentene har ved utgangen av<br />
2011 betydelig produksjonskapasitet nedstengt,<br />
og med unntak av Island er alle land i Europa<br />
med produksjon av primæraluminium omfattet<br />
av midlertidige nedstengninger.<br />
I starten av <strong>2012</strong> har både Rio Tinto Alcan,<br />
Zalco og Alcoa varslet ytterligere nedstengning<br />
av aluminiumsverk i Europa. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
mener det er fare for ytterligere nedleggelser i<br />
norsk og europeisk aluminiumsindustri.<br />
• Nedlagte aluminiumsverk i Europa 2005-<br />
2010: Sveits, Frankrike, Italia, Tyskland<br />
og Norge (Søderberg: Høyanger, Årdal og<br />
Karmøy)<br />
• Midlertidig nedstengte aluminiumsverk<br />
(2011): Hellas, Slovakia, Montenegro,<br />
Nederland, Ukraina, Russland, Romania,<br />
Frankrike, Tyskland, Spania, Slovenia,<br />
Sverige og Norge (50 % av Sør-Norge<br />
Aluminium)<br />
• Varsel om nedleggelse av aluminiumsverk<br />
i <strong>2012</strong>: Italia (Porto Vesme,Sardinia),<br />
Nederland (Zalco), Storbritannia<br />
(Lynemouth) og Spania (Aviles og La<br />
Coruña)<br />
Karbonlekkasje skjer når europeiske bedrifter<br />
med lave utslipp legges ned eller flyttes til land<br />
med høyere utslipp per produsert tonn vare, for<br />
eksempel aluminium. Figur 6.14 viser utslippene<br />
per tonn aluminium for fabrikker på ulike steder<br />
i verden.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har kartlagt 30 pågående<br />
utbygginger eller utvidelser av aluminiumsverk<br />
i verden. Kun to utbygginger på Island pågår<br />
i Europa, en utvidelse er satt i gang i Canada,<br />
mens de øvrige pågår i Asia og hele 19 av utbyggingene<br />
skjer i Kina. Så vidt vårt materiale viser,<br />
pågår ingen utbygging i Sør-Amerika og Afrika,<br />
men på begge kontinenter vurderes det mulige<br />
framtidige utbygginger.<br />
Samtidig som det bygges ut nye, store aluminiumsverk<br />
i Asia, står en del kapasitet i den<br />
vestlige verden, Russland og Afrika midlertidig<br />
nedstengt. I Vest-Europa, Russland og Kina<br />
er noen mindre aluminiumsverk nedstengt på<br />
grunn av svak utvikling i verdensøkonomien<br />
og problemer med krafttilgangen. De siste fem<br />
årene er også ni produksjonslinjer for aluminium<br />
permanent nedlagt i Europa. I Afrika og USA er<br />
imidlertid også noen av de større aluminiums-<br />
verkene nedstengt pga. av manglende<br />
krafttilgang.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
71
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
72<br />
kg CO2-ekv/kg aluminium<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Klimagassutslipp fra aluminiumsproduksjon<br />
Vannkraft Gasskraft Kullkraft Brunkull Brunkull Kina<br />
FIGUR 6.14: Utslipp per produsert tonn aluminium ulike steder i verden.KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
På Island bygger Century Aluminium nytt<br />
aluminiumsverk i Helguvik, mens Rio Tinto<br />
bygger ut fabrikken i Straumsvik. Utbyggingen<br />
i Helguvik gjøres av Norðurál Helguvík. Første<br />
fase på 180 000 tonn ferdigstilles i år, og andre<br />
Aluminiumsutbygging 2011<br />
19<br />
Kilde: <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>/CRU<br />
FIGUR 6.15: Figuren viser pågående aluminiumsprosjekter i verden. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
5<br />
Direkte Indirekte<br />
fase er igangsatt. Det planlegges også for en<br />
tredje utbygging fram til 2015, og dermed en<br />
samlet kapasitet på 360 000 tonn primær-<br />
aluminium på Islands vestkyst. I tillegg har<br />
Rio Tinto Alcan igangsatt en mindre utvidelse<br />
1<br />
1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
India<br />
Saudi-Arabia<br />
Island<br />
Russland<br />
Canada<br />
Azerbajan<br />
Kina
av fabrikken i Straumsvik (ISAL), hvor produksjonen<br />
etter utbyggingen da vil være 230 000<br />
tonn. Island er ikke knyttet til det felleseuropeiske<br />
handelssystemet, og de har derfor ikke et<br />
ekstra påslag i kraftprisen pga. ETS.<br />
Stor utbygging i Russland<br />
Det russiske aluminiumsselskapet Rusal har<br />
startet en stor utbygging av et aluminiumsverk,<br />
Krasnoyarsk, i Sibir. Prosjektet er basert på vannkraft<br />
fra Angara-elven, og er en del av det største<br />
KLIMATILTAKSFOND FOR NÆRINGSLIVET<br />
Klimaforliket har satt nasjonale mål for klima-<br />
gassutslipp fram til 2020 som er veldig krevende å<br />
oppnå, spesielt i en situasjon uten en global forpliktende<br />
klimaavtale. Klimaforhandlingene i FN-regi<br />
viser også at det vil ta lang tid før en slik omfattende<br />
global klimaavtale er på plass. Konkurrerende<br />
land med betydelig mer forurensende industri<br />
utenfor Europa vil derfor ha andre rammevilkår<br />
enn næringslivet i Norge. det setter særlige krav til<br />
utformingen av norsk klimapolitikk. Norge må følge<br />
og løpende implementere det regelverk som legges<br />
til grunn for EUs klimapolitikk.<br />
<strong>Norsk</strong> næringsliv ønsker å være ledende i bruk av<br />
effektiv miljøteknologi som reduserer klimagassutslippene.<br />
da må det også legges til rette virkemidler<br />
for en dynamisk og raskere implementering av<br />
eksisterende teknologi, og for raskere utvikling av<br />
ny teknologi.<br />
Derfor Klimatiltaksfond<br />
For å kunne finansiere og få tilstrekkelig rask<br />
implementering av tiltak, og som i hovedsak<br />
bygger på eksisterende teknologi, trengs et<br />
klimatiltaksfond som kan forvaltes av næringslivet<br />
i henhold til avtale med myndighetene. dette må<br />
bidra økonomisk til at utslippsreduserende, men<br />
kostnadskrevende tiltak, kan gjennomføres uten<br />
tap av konkurranseevne. Et klimatiltaksfond vil<br />
være av strategisk betydning, og nødvendig for<br />
å kombinere klimagassreduksjoner med konkurransekraft<br />
og teknologi- og næringsutvikling for et<br />
globalt lavkarbonsamfunn.<br />
i tråd med tidligere avtaler om reduksjon av<br />
klimagasser, so 2 og No x , er vårt utgangspunkt<br />
industriprosjektet i Russland på 25 år. Prosjektet<br />
ble startet i 1974 men stoppet etter det økonomiske<br />
sammenbruddet i Sovjet på 80-tallet, men nå er prosjektet<br />
gjenopptatt i stor skala. Aluminiumsverket<br />
skal få en årsproduksjon på 600 000 tonn primær-<br />
aluminium, og er dermed 1,5 gang så stort som<br />
Europas største aluminiumsverk i Sunndal.<br />
Seks fullførte utbygginger i Kina<br />
Av ti fullførte utbygginger i år, er én i Argentina,<br />
tre i Midt-Østen og seks i Kina. Alle ti er store<br />
at et klimatiltaksfond vil bestå av en avtale mellom<br />
næringslivet og politiske myndigheter om at<br />
reduksjonstiltak gjennomføres i tråd med om-<br />
forente mål. det må være en finansieringsordning<br />
som sikrer næringslivet muligheter og forutsigbarhet<br />
for gjennomføring av tiltakene.<br />
Hensikten med klimatiltaksfondet er å utløse klimagassreduserende<br />
tiltak som ellers ikke ville blitt<br />
gjennomført. Fondet gir næringslivet muligheter til<br />
å gjennomføre klimatiltak etter en realistisk plan,<br />
uten at tiltakene medfører nedleggelser av industri<br />
og såkalt «karbonlekkasje» som kan innebære<br />
utflytting av bedrifter. med fondet kan næringslivet<br />
raskere utvikle og implementere tiltak som<br />
reduserer klimagassutslippene og energibruken i<br />
Norge, uten at konkurranseevnen med utlandet<br />
svekkes.<br />
Erfaringene med miljøavtalen om No x , svovelavtalen,<br />
reduksjonsavtaler for klimagassutslipp i<br />
prosessindustrien, avtaler mellom myndighetene<br />
og næringslivet om innsamling og gjenvinning av<br />
brukt emballasje og elektrisk/elektronisk utstyr,<br />
returordninger for brukte biler, returordninger for<br />
ozonnedbrytende gasser m.m. viser at næringslivet<br />
oppnår resultater når forholdene legges til rette.<br />
Næringslivets klimatiltaksfond bygger på erfaringene<br />
fra disse ordningene. den finansielle basisen<br />
for en slik frivillig avtalefestet ordning kan skje ved<br />
å benytte for eksempel den spesielle norske Co 2 -<br />
avgiften i offshoresektoren. Både oljeindustriens<br />
landsforening (olF), NHo og <strong>Norsk</strong> industri står<br />
bak forslaget om et klimatiltaksfond.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
73
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
74<br />
utbygginger med minimum 100 000 tonn<br />
primæraluminium.<br />
Karbonlekkasjen av kraftintensiv industri fra<br />
Europa til andre land står i kontrast til teknologiutviklingen,<br />
som innen bl.a. aluminium har<br />
skjedd og skjer i Europa. Både Søderberg- og<br />
prebake-teknologiene for aluminiumsproduksjon<br />
er utviklet i Europa med Norge som en viktig<br />
aktør. Og Norge har tatt skrittet fra å være teknologiimportør<br />
ved oppbygging av aluminiumsindustrien<br />
for over 100 år siden, til i dag å være<br />
ledende på teknologi og eksportør av moderne<br />
aluminiumteknologi med høy effektivitet og<br />
lave utslipp. Forskningsmiljøene i Sunndal, Årdal<br />
og Kristiansand har sammen med Sintef/NTNU<br />
bygget opp teknologi som er i verdensklasse.<br />
Økende karbonlekkasje<br />
Kvotehandel med klimagasser stiller all kraftintensiv<br />
industri i Europa overfor en svært stor<br />
utfordring. Både pris på direkte utslipp fra produksjonen<br />
og ekstrakostnaden på om lag ti øre/<br />
kWh fra kraftprisen, vil uten ytterligere tiltak føre<br />
til økt karbonlekkasje. <strong>Norsk</strong>e myndigheter har i<br />
liten grad tatt inn over seg denne situasjonen, og<br />
fortsetter å behandle klimapolitikken som om den<br />
kWh/kilo aluminium<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
FIGUR 6.16: Ny aluminiumsteknologi er stadig mindre energiintensiv. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
var et rent nasjonalt anliggende. Til tross for fare<br />
for karbonlekkasje brukes doble virkemidler ovenfor<br />
industrien og bedriftene pålegges særnorske<br />
avgifter i tillegg til utfordringer fra de europeiske<br />
virkemidlene. Kostnaden ved å drive et oljeraffineri<br />
stiger med titalls millioner kroner pga. europeisk<br />
kvotehandel. I tillegg har norske myndigheter<br />
gjort situasjonen ennå verre ved at det legges<br />
titalls millioner kroner som en norsk ekstraregning<br />
på de samme bedriftene. Regjeringen sier at<br />
de vil unngå å bruke doble virkemidler, men de<br />
bruker det bl.a. overfor raffineriene, til tross for<br />
at <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> i høringsuttalelser og på møter<br />
med politisk ledelse i departementene kan vise til<br />
at doble virkemidler kan unngås ved å følge EUs<br />
regelverk. Dessverre kan det se ut som tiltak for<br />
å hindre karbonlekkasje fortsatt ikke er en del av<br />
Regjeringens næringspolitikk.<br />
Tiltak for å hindre karbonlekkasje er komplisert.<br />
Flere faktorer henger sammen, og analysen må<br />
være solid for å treffe med virkemidlene. Samtidig<br />
må myndighetene være i dialog med bedriftene og<br />
ha et felles kunnskapsgrunnlag. I de nye avgiftene<br />
nevnt over så er industrien og Regjeringen ikke<br />
enig om kunnskapsgrunnlaget. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
mener at det ikke er gjort grundig nok arbeid<br />
av myndighetene, og dette fører til at norske<br />
Utvikling av aluminiumsteknologier<br />
Søderberg Prebake Ny Søderberg<br />
Ny Prebake Sunndal Prebake pilot Årdal Dagens FoU<br />
0<br />
1920 1940 1960 1980 2000 2020 2040
Konkurransesituasjonen for oljeraffinerier i<br />
Skandinavia<br />
Nye kostnader 2011-2013<br />
FIGUR 6.17: I tillegg til utfordringen fra europeisk kvotehandel forsetter norske myndigheter å pålegge bedriftene<br />
ekstraregninger ved å bruke doble virkemidler, kvotehandel pluss avgifter. KIlDE: NOrSK INDUSTrI<br />
bedrifter pålegges særnorske avgifter som våre<br />
konkurrenter ikke har. Våre konkurrenter bruker<br />
regelverket som EU har etablert for å hindre<br />
karbonlekkasje, mens Norge ikke har etablert en<br />
plan for å hindre karbonlekkasje.<br />
Kvotehandelssystemet har øKt Kraftprisen<br />
EUs kvotehandelssystem (ETS), som ble innført i<br />
2005, har ført til økte kraftpriser over hele Europa.<br />
Kraftprisene øker fordi marginalkostnadene i<br />
fossilt fyrte kraftverk (gass, olje, kull) øker når det<br />
pålegges kvoteplikt for utslipp.<br />
Marginalkostnaden for de fossilt fyrte<br />
kraftverkene er prissettende i markedet, også i<br />
Norge, pga. muligheten for kraftutveksling via<br />
kabler. I og med at vi har vannmagasiner som gjør<br />
det mulig å lagre vann og produsere når prisen er<br />
høyest får vi en høy overvelting av CO 2 -kostnaden<br />
i norske kraftpriser. Kvoteprisens innvirkning på<br />
kraftprisen varierer fra time til time, men som<br />
snitt øker kraftprisen per MWh med verdien av<br />
0,7 tonn utslippskvoter, dvs at den er omlag<br />
14 €/MWh (10 øre/kWh) høyere enn den ville<br />
ha vært uten kvotehandel hvis kvoteprisen er<br />
20 €/t CO 2 . For tiden er kvoteprisen lavere, men<br />
tiltak for økte kvotepriser diskuteres.<br />
<strong>Norsk</strong>e kraftintensive bedrifter arbeider med<br />
innovasjoner og utvikling av bedriftene for<br />
– på lang sikt – møte kravene om lavere eller<br />
ingen karbonutslipp. Norcem Brevik er i gang<br />
med verdens første pilot med CCS (karbonfangst)<br />
Siden prisene på produktene fra kraftforedlende<br />
industri fastlegges på verdensmarkedet, kan de<br />
økte kraftprisene ikke overveltes i produktprisene.<br />
Produkter fra kraftintensiv industri er viktige<br />
for omlegging til et lavutslippssamfunn, og<br />
etterspørselen forventes å øke. Produktene<br />
vil bli produsert der kraftbetingelsene er<br />
konkurransedyktige. Det kan føre til økte globale<br />
utslipp hvis europeisk produksjon legges ned<br />
og etterspørselen dekkes av produksjon fra nye<br />
anlegg i land uten kostnader for CO 2 -utslipp<br />
(karbonlekkasje).<br />
<strong>Norsk</strong>e industribedrifter leverer produkter basert<br />
på norsk vannkraft, som bidrar til miljømessige<br />
gode produkter og løsninger, samtidig som norsk<br />
industriproduksjon er i verdensklasse klimamessig.<br />
Med fortsatt rik tilgang på fornybar kraft i<br />
Norge er det miljømessig riktig å ta vare på og<br />
videreutvikle kraftforedlende industri i Norge.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
75
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
76<br />
på sementproduksjon, Statoil Mongstad arbeider<br />
med CCS på gasskraft, Hydro Aluminium<br />
forsker på ny aluminiumteknologi med CCS og<br />
Finnfjord arbeider med å bli første CO 2 -frie ferrolegeringsverk.<br />
Men på kort og mellomlang sikt<br />
kan manglende tiltak mot karbonlekkasje føre<br />
til at de bedriftene som arbeider med framtidens<br />
teknologi få så store utfordringer pga. kostnader<br />
ved europeisk kvotehandel og særnorske tiltak<br />
at teknologiutviklingen flytter til land som har<br />
iverksatt tiltak mot karbonlekkasje.<br />
6.11 SÆRLIGE UTFORDRINGER<br />
I NORDOMRÅDENE<br />
Omstillingsevne, ressurstilgang og dyktige<br />
medarbeidere har gjort at industriens verdiskaping<br />
og sysselsetting har vært opprettholdt i<br />
Nord-Norge til tross for betydelige utfordringer<br />
de siste fem årene. Men nå er landsdelen kommet<br />
til et veiskille for industriutvikling: Sviktende<br />
verdensmarked på nøkkelprodukter, manglende<br />
OVERGANGSORDNINGER FOR Å HINDRE KARBONLEKKASJE<br />
Karbonlekkasje er en uønsket virkning av ETs.<br />
EU søker å unngå at ETs skal føre til karbonlekkasje<br />
inntil det er etablert en global prising av<br />
klimagassutslipp. ETs-direktivet for den tredje<br />
handelsperioden (2013-2020) gir derfor industri<br />
som er eksponert for «betydelig karbonlekkasjerisiko»<br />
rett til kompensasjon. Kostnader for egne<br />
klimagassutslipp kompenseres gjennom tildeling<br />
av gratiskvoter direkte fra EU, mens det er<br />
enkeltlandene som skal utlikne kraftprisøkningen<br />
(indirekte utslipp) gjennom statsstøtte innenfor<br />
et nytt sett av statsstøtteregler. EU-kommisjonen<br />
sendte i desember 2011 ut forslag til retningslinjer<br />
for slik statsstøtte. det antas at retningslinjer vil<br />
bli vedtatt i løpet av første kvartal <strong>2012</strong>.<br />
det er viktig at kompensasjonen i størst mulig<br />
grad reflekterer faktisk kostnadsulempe. dersom<br />
kompensasjonen blir vesentlig lavere vil ikke<br />
bedriftene investere for langsiktig tilstedeværelse<br />
i Norge. Når anleggene ikke vedlikeholdes og fornyes<br />
vil de på sikt fases ut til fordel for oppbygging<br />
av industri i land uten klimatiltak. Hvis bedriftene<br />
går inn i en høstingsfase kan risiko for karbon-<br />
lekkasje på lang sikt fortsatt være til stede.<br />
politisk handlekraft og liten tilknytning til<br />
petroleumsklyngen gjør at utfordringene er større<br />
i nord enn i resten av industrien.<br />
Dertil kommer utfordringene som hele<br />
industrien i Norge står overfor: Sterk krone,<br />
økt lønnsnivå, knapphet på ingeniører, kutt i<br />
næringsrettet forskning, økende skatter, dyrere<br />
finansiering, økende avgifter, manglende tiltak<br />
mot karbonlekkasje og for treg utbygging av<br />
veinettet.<br />
Til sammen blir de omfattende utfordringene<br />
for næringslivet i landsdelen svært store i <strong>2012</strong>.<br />
REC har allerede ved inngangen til året besluttet<br />
å legge ned virksomhet i Narvik og deler av<br />
virksomheten i Glomfjord. Ruukki Construction<br />
har besluttet å legge ned i Sandnessjøen.<br />
For Nordland er situasjonen mer alvorlig enn i<br />
de to andre fylkene. Utsiktene for <strong>2012</strong> beskrives<br />
slik av IndeksNordland:<br />
<strong>Norsk</strong>e myndigheter må etablere en kompensasjonsløsning<br />
som utnytter handlingsrommet<br />
i statsstøtteregelverket. Forutsigbarhet er helt<br />
avgjørende. For å legge til rette for langsiktig<br />
industrivirksomhet må det etableres finansieringsløsninger<br />
og avtaler mellom myndighetene og<br />
bedriftene som sikrer at kompensasjonen vil gjelde<br />
for hele perioden (ETs fase iii: 2013-2020), og<br />
utnytte støttetaket i retningslinjene gjennom hele<br />
perioden.<br />
Flere av de norske industribedriftene må i de<br />
nærmeste årene gjøre investeringer som skal legge<br />
grunlag for drift etter 2020. Hvis disse investeringene<br />
ikke gjøres nå vil bedriftene svekke sin<br />
konkurranseposisjon globalt, som er krevende og<br />
mer kostbart å hente inn igjen dersom investe-<br />
ringer utsettes. For å unngå at bedriftene går inn<br />
i en høstingsfase må ordningen kunne videreføres<br />
etter 2020 dersom man ikke får på plass globale<br />
kostnadsmekanismer for Co 2 -utslipp innenfor<br />
handlingsrommet i EUs regelverk.
«Nordland utgjør 56 % av næringslivet i Nord-<br />
Norge. Finansuro, nedleggelser i solcelleindustrien,<br />
lavere metallpriser og fall i lakseprisene, gir eksportørene<br />
utfordringer inn i <strong>2012</strong>. Når konjunkturene<br />
svinger nedover for så store deler av eksporten,<br />
er Nordland sårbart. Neste år forventes derfor et<br />
omsetningsfall på 1,5 % totalt sett. Utviklingen i<br />
Nordland ventes i <strong>2012</strong> å bli svakere enn for AS<br />
Norge, der en forventer en vekst på 2,1 %.<br />
En eksportandel på mellom 18 % og 28 % i fylkets<br />
regioner, gjør økonomien sårbar for svingninger i<br />
internasjonale konjunkturer. Importert usikkerhet<br />
kan skape negative effekter i Nordlandsøkonomien<br />
i <strong>2012</strong>.<br />
De fleste bedriftene har så langt håndtert utfordringene<br />
med få permitteringer. Unntaket er<br />
omfattende oppsigelser innenfor solcelleindustrien,<br />
og underleverandører. Dette er den største nedleggelsen<br />
i Nordland etter årtusenskiftet. Det pågår<br />
nå en omfattende innsats for omstilling i de berørte<br />
lokalsamfunnene. Ved inngangen til <strong>2012</strong> er kun<br />
deler av REC MonoWafer fabrikk i drift. Mer<br />
enn 500 arbeidsplasser forsvinner. Svært mange<br />
høykompetansearbeidsplasser blir berørt og det vil ta<br />
tid før arbeidsstokken finner nye jobber.»<br />
<strong>Industri</strong>sysselsettingen i Nord-Norge har holdt<br />
seg rundt 16 000 årsverk de siste årene, men ved<br />
inngangen til <strong>2012</strong>, faller flere hundre jobber<br />
bort. Det kan bli krevende å opprettholde den<br />
høye sysselsettingen på dette nivået.<br />
Bedriftene i hele Nord-Norge står foran et krevende<br />
år med omstilling og uro i verdensmarkedet som<br />
utfordringer. En sterkere tilknytning for Nord-<br />
Norge til petroleumsklyngen kan gjøre at også<br />
bedriftene i nord kan nyte godt av veksten i investeringen.<br />
For leverandørindustrien i Nordland blir<br />
konsekvensene av utbygging og drift av Luva-feltet<br />
svært viktig. Feltet er nabo med Lofoten VI, og en<br />
utbygging vil gi store ringvirkninger i den byen som<br />
velges til base.<br />
Regjeringens nordområdestrategi<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> er fornøyd med at stortingsmeldingen<br />
om nordområdestrategien var mer<br />
næringsrettet enn tidligere dokumenter har vært.<br />
Spesielt gledelig var det at meldingen var veldig<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Spesialkompetanse og<br />
kvalitetsprodukter<br />
«NOFI er et innovativt industrikonsern, lokalisert i<br />
Tromsø, som utvikler, produserer og selger produkter<br />
og tjenester over hele verden, i hovedsak innenfor<br />
maritim sektor. Fokus på innovasjon og diversifisering<br />
er viktige strategier for oss og gjør at vi i<br />
dag tilbyr spesialkompetanse og kvalitetsprodukter<br />
innenfor markedsområder som oljevern, fiskeri<br />
og havbruk, samt spesialprodukter til industri- og<br />
kommunalteknisk virksomhet.<br />
Ved å være eksponert innenfor ulike produkt- og<br />
markedsområder opplever vi utsiktene for <strong>2012</strong><br />
som tilfredsstillende for selskapet som helhet, selv om<br />
vi ikke er uberørt av den finansuroen som spesielt<br />
Europa opplever. Vi opplever at våre innovative<br />
produkter og løsninger etterspørres i økende grad,<br />
spesielt fra eksportmarkedene.»<br />
TORGRIM RØRTVEIT,<br />
DAGLIG LEDER, NOFI<br />
tydelig på at ressursene i nord skal tas i bruk. Til<br />
tross for at meldingen ikke er spesielt konkret på<br />
de ulike næringsområdene, er den tydelig på at<br />
ressursene i nord skal skape ringvirkninger i nord.<br />
For at dette skal være mulig er det viktig med en<br />
helhetlig industripolitikk. De fleste nye arbeidsplasser<br />
i Norge skapes i eksisterende bedrifter.<br />
Det er derfor viktig å videreutvikle den industrien<br />
som allerede eksisterer i Nord-Norge, samtidig<br />
som det legges til rette for ny. <strong>Industri</strong>en er den<br />
sektoren i Norge som kjøper mest produkter og<br />
tjenester av samfunnet rundt, og dermed har<br />
størst ringvirkninger. For at dette skal bli en<br />
realitet i Nord-Norge, må vi sørge for at det ikke<br />
bare blir en eksport av råvarer, men at det utvikles<br />
verdikjeder rundt ressursene. <strong>Industri</strong>ell bruk av<br />
gass er et godt eksempel.<br />
<strong>Industri</strong>utviklingen i nord<br />
Til tross for utfordringer i Nordland, er det<br />
tydelig at Nord-Norge på lang sikt står foran en<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
77
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
78<br />
VOKSENDE BIOTEK-KLYNGE I TROMSØ<br />
det siste tiåret har det vokst et robust<br />
biotek-miljø rundt Universitetet i Tromsø og<br />
forskningsparken. miljøet består av en sterk og<br />
internasjonalt anerkjent FoU-sektor, et 20+-talls<br />
bedrifter og en relativt stor offentlig sektor<br />
inkludert virkemiddelapparatet. Potensialet for<br />
økt næringsvirksomhet er stort. i mars 2010<br />
organiserte aktørene seg i klyngeorganisasjonen<br />
Biotech North.<br />
Universitetet i Tromsø har etter 40 års satsing<br />
innen fagfeltet bygd opp solide utdannings- og<br />
forskningsmiljøer innen bioteknologi, fiskehelse,<br />
farmasi, medisin og marinbiologi. dette har<br />
ført til en miks av kompetanse og forskning<br />
som har lagt godt til rette for å starte bedrifter.<br />
Forskningsparken med inkubator, etablert av<br />
siVa, har gjort det mulig for gründerbedrifter å<br />
komme i gang. Norinnova Technology Transfer<br />
har økt satsingen på bioteknologi siste året.<br />
Universitetet har også startet opp med en master<br />
i BCE – business creation education – for å få<br />
utdannet flere entreprenører og kommersialisert<br />
mer av forskningsresultatene.<br />
denne satsingen har ført til en kritisk masse<br />
av bedrifter som igjen har ført til attraktivitet<br />
for studenter, forskere og muligheter til å<br />
satse. Rda-midlene som er en kompensasjon<br />
til Tromsø og Bodø som ikke får redusert<br />
arbeidsgiveravgift, har gjort det mulig for<br />
Troms fylke og Tromsø kommune å satse på<br />
denne næringen. Rda midlene har bidratt med<br />
kapital til satsing på infrastruktur og forskning.<br />
i samarbeid mellom Rda, siVa og andre lokale<br />
aktører ble Forskningsparkens 3. byggetrinn,<br />
med Barents BioCentre lab, åpnet i 2011. dette<br />
er en møteplass og samarbeidsarena for FoU og<br />
næringslivet, og med topp moderne labfasiliteter<br />
til leie for alle.<br />
i Kaldfjorden, 15 minutter utenfor Tromsø<br />
sentrum, er det et pilotprosessanlegg under<br />
etablering som skal brukes både av Nofima og<br />
private bedrifter. dette anlegget gir mulighet<br />
for både prosessutviklingprosjekter og småskala<br />
produksjon for bedrifter i oppstartsfasen.<br />
Fra nasjonalt hold har satsing på marin<br />
bioprospektering (leting etter nye og unike<br />
gener, biomolekyler og organismer fra det<br />
arktiske marine miljø) ført til videre ringvirkninger<br />
og kompetanseoppbygging rundt klyngen.<br />
i dag er det flere robuste bedrifter som gjør<br />
seg bemerket. Et eksempel er arcticZymes, et<br />
datterselskap av Biotec Pharmacon. de gjør stor<br />
suksess med sine kuldeaktive enzymer med priser<br />
opp til 3,2 milliarder kroner per gram.<br />
lytix Biopharma as er et lite, men<br />
forskningsintensivt selskap som nylig fikk mye<br />
oppmerksomhet for positive resultater på sin fase<br />
2 studie av ny kreftbehandling. Bedriften er også<br />
et eksempel på hvordan virkemiddelapparatet<br />
brukes riktig, gjennom at de har to næringsph.d.er.<br />
les mer om nærings-ph.d. på side 70.<br />
BioTech North fikk på nyåret <strong>2012</strong> en plass i<br />
styringsgruppen til CEBR – Council of European<br />
Bioregions. CEBR er en organisasjon av Europeiske<br />
life science klynger, som har som misjon å bygge<br />
en kompetitiv europeisk bioteknologisektor<br />
gjennom nettverk, samarbeid, policy utvikling,<br />
klyngetjenesteutvikling, dele «best practice»,<br />
bruk av infrastruktur med mer. CEBR har gode<br />
relasjoner med Europakommisjonen og den<br />
europeiske industrielle bioteknologiorganisasjon<br />
EuropaBio. dette gir dem en flott mulighet<br />
til å synliggjøre Tromsøs bioteknologiklynge,<br />
til å danne flere internasjonale nettverk og<br />
samarbeidsprosjekter med lignende klynger, samt<br />
påvirke Europas politikk i forhold til utvikling av<br />
bioteknologi og bioteknologiklynger.<br />
Kunnskapen har vært tilgjengelig i Tromsø, pga.<br />
universitetet. det var likevel ikke selvsagt at det<br />
skulle bli næringsliv av det. det er et resultat<br />
av godt samarbeid mellom forskningsmiljøene,<br />
kommunen, fylkeskommunen, virkemiddel-<br />
apparatet og næringsorganisasjoner. Biotech<br />
North-klyngen er et godt eksempel på hva som<br />
er mulig å få til, hvis flere aktører drar i samme<br />
retning.
voldsom vekst. Store olje- og gassfunn de siste<br />
årene og særlig i 2011 har ført til at det uten<br />
tvil vil bli åpnet en ny oljeprovins i nord.<br />
Nåværende oljeindustri og leverandørindustri<br />
etablerer seg i Nord-Norge, samtidig som norsk<br />
industri posisjonerer seg for å være med på<br />
utviklingen. Det fennoskandiske skjold, som går<br />
gjennom hele Nordkalotten, er et av Europas mest<br />
interessante mineralområder og gjør bergindustrien<br />
til voksende næring i nord. I tillegg er<br />
bioteknologiklyngen i Tromsø et interessant miljø<br />
i vekst.<br />
Petroleum og leverandørindustri<br />
Statoil har vært etablert i Harstad i mange tiår<br />
allerede, og Aibel har etablert seg både i Harstad<br />
og i Hammerfest. Aker Solutions har offentliggjort<br />
at de vil etablere et engineering-miljø i<br />
Tromsø på 300 ansatte, samt gjøre fasiliteter<br />
tilgjengelig for en rekke underleverandører. De<br />
totale ringvirkningene kan komme opp i rundt<br />
1 000 sysselsatte. Momek i Mo i Rana og Kimek<br />
i Kirkenes er blant de første bedriftene i Nord-<br />
Norge som er kommet seg inn som leverandør til<br />
petroleumssektoren. Flere vil komme.<br />
Bergindustri<br />
Flere interessante gruveprosjekter er under<br />
utvikling i nord, og hvis disse settes i gang kan<br />
det bidra til et oppsving i aktiviteten. Gruvedrift<br />
er en bransje med langsiktige prosjekter, som ikke<br />
er mulig å flytte til utlandet og med betydelige<br />
ringvirkninger. Mange prosjekter er kommet<br />
svært langt og kan komme i gang relativt raskt,<br />
men i både Nordland, Troms og Finnmark er<br />
det mange interessante funn som på sikt kan gi<br />
grunnlag for gruvedrift. De høye råvareprisene<br />
internasjonalt og mer effektive driftsteknikker<br />
åpner også for at nedlagte gruver igjen kan bli<br />
lønnsomme, som Syd-Varanger gruver er et<br />
eksempel på.<br />
Gruvedrift i Norge er imidlertid forbundet med<br />
betydelig «politisk risiko». En internasjonal<br />
rapport utarbeidet av Fraser Institute plasserer<br />
Norge langt nede på listen over de mest attraktive<br />
landene for gruvedrift. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ser derfor<br />
fram til regjeringens mineralstrategi, som skal<br />
legges fram i løpet av våren.<br />
Mangel på arbeidskraft<br />
Denne utviklingen vil føre til et stort behov<br />
for kompetent arbeidskraft i Nord-Norge.<br />
I dag er en betydelig andel av de ansatte på<br />
Snøhvit og i Sydvaranger gruver innpendlere.<br />
Arbeidskraften de trenger finnes ikke lokalt.<br />
Denne problemstillingen vil mangedobles i<br />
årene som kommer. Samtidig utnyttes ikke den<br />
potensielle arbeidskraften som finnes i nord. I<br />
Finnmark er andelen blant de som begynner på<br />
teknikk og industriell produksjon som til slutt<br />
får fagbrev, ned mot ti prosent. Frafallet (til tross<br />
for at noe av det er overgang til andre fag) er på<br />
nesten 90 prosent, mot noe over 40 prosent på<br />
landsbasis.<br />
Nord-Norge vil ha et stort behov for både<br />
fagarbeidere og ingeniører. For å få til den veksten<br />
landsdelen har potensiale til, må det et utdanningsløft<br />
til. Flere må fullføre fagutdanningen<br />
og flere må velge teknologiske fag innen høyere<br />
utdanning. Det må legges til rette for et større<br />
samarbeid mellom næringsliv og yrkesfagskolene i<br />
Troms og Finnmark. <strong>Industri</strong>en må bli mer aktiv,<br />
men også skolene og skoleeierne må bli mer aktive<br />
for å få til samarbeid og hospitering i bedrift.<br />
Dette er noe som kan motivere ungdommen til<br />
å stå løpet ut. Tilbudsstrukturen og utstyrssituasjonen<br />
til skolene må gås gjennom for å se om det<br />
er tilpasset en moderne industri. Tilbudene om<br />
etter- og videreutdanning for lærere på yrkesfagskolene<br />
må også gjøres mer tilgjengelig.<br />
LUVA<br />
statoil planlegger utbygging av produksjonslisens<br />
218. luva-feltet er et gassfelt sørøst i<br />
<strong>Norsk</strong>ehavet, 140 km nord for Norne og vel<br />
300 km vest for Bodø. Feltet omfatter blokk<br />
6706/12 og 6707/12 og består av luva, som er<br />
det største funnet, og de to mindre funnene<br />
snefrid sør og Haklang (heretter kun referert<br />
til som luva). På vegne av rettighetshaverne<br />
i produksjonslisensen legger statoil fram<br />
forslag til program for konsekvensutredning<br />
for utbygging, anlegg og drift av luvafeltet.<br />
Utbyggingen av eksportrørledningene vil dekkes<br />
av en egen separat konsekvensutredning<br />
(gassco).<br />
KildE: sTaToil<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
79
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
80<br />
Tilbudet til ingeniør- og sivilingeniørutdanning<br />
i Nord-Norge må også utvides og gjøres mer<br />
relevant for de voksende næringene. Det finnes<br />
allerede et tilbud på NTNU, men i tillegg til<br />
kapasitetsproblemer der, så rekrutterer utdanningsinstitusjoner<br />
i Nord-Norge ungdommer i<br />
Nord-Norge i mye større grad. Et større tilbud i<br />
Nord-Norge vil derfor kunne rekruttere ungdommer<br />
som ellers ville valgt fag som er mindre<br />
relevante for arbeidslivet.<br />
Les mer om behovet for ingeniørkompetanse i<br />
Nord-Norge på side 68.<br />
6.12 VIRKEMIDDELAppARATET<br />
MÅ FORBEDRES<br />
Virkemiddelapparatet i Norge gir et viktig bidrag<br />
til industriens innovasjons- og omstillingsevne.<br />
Risikoavlastning med hensyn til forskning,<br />
utvikling og investeringer er i tillegg svært viktig<br />
for attraktiviteten til Norge for internasjonale<br />
konserner. Hvis vi ønsker å tiltrekke oss høyteknologisk<br />
og forskningstung virksomhet, er dette<br />
virkemidler som gjør Norge attraktivt.<br />
Miljøteknologiordningen<br />
Miljøteknologiordningen, som ble vedtatt i 2009,<br />
har vært attraktiv og truffet bedriftene. I 2010<br />
mottok Innovasjon Norge hele 80 søknader med<br />
en samlet søknadssum på 778 millioner kroner.<br />
Rammen for miljøteknologiordningen var da<br />
på 140 millioner kroner. Av de 80 søknadene<br />
Innovasjon Norge mottok, ble 14 søknader<br />
innvilget. Bak disse prosjektene står både store og<br />
små bedrifter fra hele landet.<br />
En av bedriftene var Borregaard som har utviklet<br />
en teknologi som gjør bruk av avfallsstoffer fra<br />
landbruk og skogbruk til produksjon av lignin<br />
i tillegg til bioetanol. Dette gjør at de kan<br />
konkurrere med første generasjons biodrivstoff på<br />
lønnsomhet. Mye går i dag til farmasøytisk industri,<br />
men en liten andel går også til Ruters busser<br />
i Oslo og lastebiler fra Asko, som transporterer<br />
varer for NorgesGruppen. Av 1 000 kilo tømmer<br />
som i dag går til å produsere 50 kilo etanol, kan<br />
Borregaard med den nye teknologien, som bryter<br />
ned cellulose til sukker, oppnå et resultat som<br />
tilsvarer at nær halvparten av råvaren ender opp<br />
som sprit.<br />
Miljøteknologiordningen er både positiv for<br />
industriens investeringsevne og for miljøet. <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> foreslår derfor at ordningen oppfinansieres,<br />
slik at det kan utløse flere miljøfremmende<br />
og miljøteknologiutviklende tiltak.<br />
Pilotering og fullskala testanlegg<br />
Den største utfordringen i virkemiddelapparatet<br />
er store innovasjonsløft som pilotanlegg og<br />
fullskala testanlegg utover det som dekkes av<br />
miljøteknologiordningen. Virkemidlene til<br />
Innovasjon Norge, Norges forskningsråd, SIVA<br />
og Enova fungerer godt, bortsett fra at pengesummene<br />
blir for små for virkelig store løft. Det er<br />
gjennom slike investeringer vi kan få de store<br />
teknologigjennombruddene. Erfaring viser også<br />
at der testanlegget eller pilotanlegget blir bygget,<br />
blir også den første produksjonsfabrikken bygget.<br />
Internasjonale konsern som vurderer lokalisering<br />
av slik virksomhet vil diskvalifisere Norge, siden<br />
det er vanskelig å få til støtte til så kostnadskrevende<br />
innovasjonsprosjekter.<br />
SIVA<br />
SIVA er viktig for omstillingsevnen til norsk<br />
næringsliv. Gjennom sin eiendomsvirksomhet<br />
har SIVA gang på gang vist at de evner å utvikle<br />
næringseiendom som ingen andre er interessert i,<br />
og dermed ikke har markedsverdi, til å bli attraktiv<br />
for ny virksomhet. I <strong>2012</strong> blir SIVA spesielt<br />
viktig med hensyn til de større nedleggelsene i<br />
REC og <strong>Norsk</strong>e Skog Follum, samt utfordringene<br />
i Nordland. Det er viktig at SIVA får tilført mer<br />
egenkapital for eiendomsdriften, slik at de kan ta<br />
større risiko i utviklingen av næringseiendommer<br />
over hele landet. Egne nordområdemidler til SIVA<br />
vil for eksempel bidra til å nå regjeringens mål for<br />
næringsutvikling i nord.<br />
Innovasjon Norge<br />
Evalueringen av Innovasjon Norge viste at<br />
innovasjonsvirkemidlene har stor grad av<br />
addisjonalitet. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> vil påpeke at det er<br />
kun de virkemidlene som har innovasjon som mål
som må måles etter innovasjon. Slik var det ikke i<br />
evalueringen.<br />
Prosjektene med størst innovasjonshøyde skjer<br />
i etablerte bedrifter. Innovasjonssatsinger og<br />
FoU-investeringer har høy risiko for bedrifter,<br />
og Innovasjon Norges bidrag til risikoavlasting<br />
gjennom tilskudd, lån og garantier er svært<br />
viktig. Innovasjon Norge må derfor opparbeide<br />
seg industriell kompetanse til å kunne ta gode<br />
avgjørelser og gi raskere svar til bedriftene. Å<br />
kunne gi raske svar er et av de viktigste kravene<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har til virkemiddelapparatet.<br />
Evalueringen av uteapparatet til Innovasjon<br />
Norge viser at det er et uutnyttet potensial i<br />
måten organisasjonen arbeider med å fremme<br />
eksport på. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter<br />
opplever at Innovasjon Norges utekontorer ikke<br />
nødvendigvis er tilstede i de riktige markedene,<br />
og ikke nødvendigvis har den riktige kompetansen<br />
i de markedene de er tilstede. Det er viktig<br />
at de som arbeider på utekontorene har relevant<br />
bransjekunnskap og nettverk i landet de er i.<br />
Det er ikke hensiktsmessig å stadig rullere på<br />
representasjonen ute, men heller ha et noe mer<br />
langsiktig engasjement der de som er utstasjonert<br />
bygger opp nettverk og kjennskap til næringslivet<br />
og næringskulturen i landet de er i. Det er også<br />
hensiktsmessig å ansette flere lokale folk med<br />
relevant bakgrunn og nettverk.<br />
Norges forskningsråd<br />
Forskningsrådet er svært viktig for den næringsrettede<br />
forskningen i Norge. Gjennom programmer<br />
og støtteordninger på ulike nivå bidrar<br />
Forskningsrådet til gradvis å øke forskningsevnen<br />
til bedriftene. Gjennom SkatteFUNN, næringsph.d-ordningen<br />
og brukerstyrte forskningsprogrammer<br />
treffer de bedrifter på ulike nivåer. Det<br />
er ikke uvanlig at bedrifter etter flere år med<br />
støtte fra SkatteFUNN-ordningen, får i stand et<br />
nærings-ph.d.-prosjekt. Det gir videre en økt<br />
forskningsevne som gjør det relevant å søke<br />
på støtte til et forskningsprosjekt gjennom for<br />
eksempel Brukerstyrt innovasjonsarena (BIA).<br />
De brukerstyrte programmene i Norges<br />
forskningsråd er underfinansierte. Etter hvert<br />
som kostnadsnivået i Norge fortsetter å stige i<br />
forhold til våre konkurrentland blir omstilling,<br />
investering i ny teknologi, forskning, utvikling<br />
og innovasjon stadig viktigere. De brukerstyrte<br />
programmene i Norges forskningsråd gjør dette<br />
mulig. I 2011 kom det inn søknader på 1,7 milliarder<br />
kroner til en utlysning på 300 millioner<br />
kroner i BIA-programmet. I <strong>2012</strong> er det en større<br />
utlysning på 450 millioner kroner, men programmet<br />
må tilføres mer midler i statsbudsjettet for<br />
2013, for å få til en tilsvarende eller større utlysing<br />
da.<br />
I evalueringen av de brukerstyrte programmene<br />
er det viktig å få et helhetsbilde av prosjektene. Et<br />
godt eksempel er et BIA-prosjekt på 10 millioner<br />
gjennomført av Plasto i Åndalsnes. De utviklet<br />
et nytt produkt gjennom prosjektet, som fortsatt<br />
ikke er i salg for det viste seg at markedet var ikke<br />
klar for det. Isolert sett så kan dette prosjektet<br />
klassifiseres som mislykket, for bedriften fikk<br />
ikke det produktet til markedet som de søkte BIA<br />
om støtte til. Likevel bidro forskningsprosjektet<br />
med kunnskap som har ført til en rekke andre<br />
nye produkter, som bedriften ikke hadde forutsett<br />
på forhånd. Disse produktene forventes å tilføre<br />
inntekter for Plasto på mellom 135 og 650 millioner<br />
kroner over ti år. Med andre ord vil skatten<br />
fra de økte inntektene betale tilbake utgiftene<br />
staten hadde på prosjektet og vel så det. I tillegg<br />
kan vi regne med ringvirkningene, sysselsettingen<br />
og verdiskaping og teknologispredning til både<br />
underleverandører og kunder. Det er i dette bildet<br />
de brukerstyrte programmene må evalueres.<br />
6.13 KONKURRANSEEVNEN<br />
ER SVEKKET<br />
<strong>Norsk</strong>e rammebetingelser for industrivirksomhet<br />
er grovt sett litt svekket de siste årene. Skatter og<br />
avgifter er økt for industribedriftene og for aktive<br />
eiere, mens andre betingelser er forbedret. Mange<br />
utfordringer, som tiltak mot karbonlekkasje,<br />
er fortsatt uavklart. I andre land i Europa har<br />
flere land tatt grep for å styrke konkurranseevnen.<br />
Tiltak mot karbonlekkasje, økt satsning<br />
på forskning og infrastruktur, mer fleksible<br />
arbeidsmarked, effektivisering i offentlig sektor<br />
og skatteomlegginger er grep som flere land har<br />
gjennomført, i tillegg til kutt i offentlige utgifter og<br />
skatteøkninger for å redusere budsjettunderskuddene.<br />
Skatteøkningene i for eksempel Storbritannia<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
81
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
82<br />
Prosent<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
FIGUR 6.18: Tyskland, sverige og storbritannia har redusert skattesatsene for industrien. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
og Spania har vært rettet mot forbruk, mens<br />
verdiskaping ikke har fått økt skatt, tvert imot.<br />
Våre konkurrenter har forbedret vilkårene for<br />
sine industribedrifter. Best kommer dette fram i<br />
omlegging av den tyske industripolitikken nevnt<br />
i kapittel 2. Mest konkret kommer dette fram i<br />
senkning av den formelle skattesatsen i Tyskland,<br />
Storbritannia og Sverige de siste årene, se figur<br />
6.18.<br />
Skattesats industriselskap<br />
Sverige, formell UK, formell Norge, formell Tyskland, formell*<br />
2005 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 2014<br />
Regjeringene i Tyskland og Storbritannia har<br />
senket de formelle skattene de siste årene for at<br />
industrien i landene skal være mer konkurransedyktig<br />
mot USA, Japan og Kina. Som vi nevnte i<br />
kapittel 2.2, foreslår president Obama ytterligere<br />
tiltak for å styrke konkurranseevnen til amerikansk<br />
vareproduksjon, særlig høyteknologiske<br />
produksjonsprosesser.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker at disse initiativene også<br />
følges opp i Norge. Og det må gjøres allerede<br />
i statsbudsjettet for 2013. I statsbudsjettet for<br />
<strong>2012</strong> finnes det en tabell for skattesatser i ulike<br />
konkurrentland basert på situasjonen i 2005. Som<br />
figur 6.18 viser, var skattenivå i våre viktigste<br />
konkurrenter lik eller dårligere i 2005. Men etter<br />
* Gjennomsnittlig tysk skattesats, delstatene har ulike satser<br />
dette har det skjedd betydelige endringer i andre<br />
land.<br />
Samme beregning for effektiv skattesats basert<br />
på 2005-tall viser at Norge og Storbritannia har<br />
samme effektive skattesats for bedriftene, ca 24<br />
prosent, mens Sverige ligger nærmere 20 prosent<br />
og Tyskland høyere, se figur 6.19. Men etter<br />
2005 har det vært betydelige endringer i både<br />
Sverige, Storbritannia og Tyskland. Tyskland<br />
har varslet ytterligere en skattereform i 2013 når<br />
landet får betydelige inntekter fra auksjonering av<br />
klimakvoter.<br />
Målt ved effektiv skattesats i <strong>2012</strong> får en norsk<br />
industribedrift den høyeste skattesatsen av de<br />
fire landene. Som nevnt i kapittel 2.2 har den<br />
effektive skattesatsen i Norge økt til nærmere 25<br />
prosent pga. økt skatt for produksjonsutstyr, mens<br />
den har falt i de tre andre landene. I Storbritannia<br />
nærmer den seg svensk nivå i 2014 når den<br />
formelle skattesatsen senkes til 23 prosent.<br />
Finanskrisen har i mange land gitt en økt tro<br />
og tiltro til verdiskaping basert på vareproduksjon<br />
og innovasjon. Land som hadde en svak og lite<br />
dynamisk industri ble hardere rammet enn land
Prosent<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
med en sterk industribase. Mange land ønsker<br />
derfor å øke konkurranseevnen til vareproduserende<br />
industri.<br />
Skattesats industriselskap<br />
Sverige, formell UK, formell Norge, formell<br />
Tyskland, formell* Sverige, effektiv UK, effektiv<br />
Norge, effektiv Tyskland,effektiv<br />
2005 2008 2009 2010 2011 <strong>2012</strong> 2013 2014<br />
I Norge er det tendens til samme positive utvikling,<br />
men som vi nevnte i kapittelet om forskning<br />
er det fortsatt mange som tror vi kan leve av «å<br />
klippe håret til hverandre».<br />
Torger Reves prosjekt «Et kunnskapsbasert<br />
Norge» kom fram til tre næringer/klynger han<br />
mener har spesielt god mulighet til å lykkes internasjonalt,<br />
og tre støttenæringer. To av næringene<br />
som ligger best an er offshore leverandørindustri,<br />
og maritim industri. I tillegg trekker Reve<br />
fram sjømat som en spesielt konkurransedyktig<br />
klynge. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> er tilfreds med at den<br />
enorme innovasjonsevnen til maritim industri<br />
og offshore leverandørindustri blir synliggjort.<br />
Vi mener imidlertid at flere regionale klynger er<br />
sterke og viktige for norsk industris internasjonale<br />
konkurransekraft.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker at myndigheter og alle de<br />
som involverer seg i programprosesser i partiene<br />
får kunnskap om endringene som skjer innen globale<br />
markeder med stadig mer intens konkurranse<br />
* Gjennomsnittlig tysk skattesats, delstatene har ulike satser<br />
FIGUR 6.19: Norge har den høyeste skattesatsen for industriselskap i våre tre viktigste eksportmarked<br />
og av våre hardeste konkurrenter. KildE: NoRsK iNdUsTRi<br />
!<br />
BEDRIFTSEKSEMpEL:<br />
Høyt kostnadsnivå en stor<br />
utfordring<br />
«Skarpenord Corrosion a.s er Norges største<br />
anodeprodusent og leverandør av offeranoder til<br />
katodisk beskyttelsessystemer for offshoremarkedet,<br />
skip og industri. Vi er i dag 17 ansatte. Bedriften<br />
har siden slutten av 1970-tallet levert offeranoder<br />
til offshoremarkedet i Nordsjøen og etter hvert over<br />
mesteparten av verden. Godkjente kvalifikasjoner<br />
hos oljeselskapene og de store entreprenørene, samt<br />
nødvendig sertifisering av produktene, har bidratt<br />
til anerkjennelse i markedet. Eksportandelen har de<br />
siste 20 år ligget på ca 30 prosent av omsetningen,<br />
men har gjennom de siste par årene blitt kraftig<br />
redusert. Dette skyldes etter bedriftens oppfatning<br />
generelt høyt norsk kostnadsnivå, sterk norsk krone,<br />
samt tiltagende proteksjonisme i EU-området. Flere<br />
store utbyggingsprosjekter er varslet i Nordsjøen,<br />
<strong>Norsk</strong>ehavet og Barentshavet, og håpet er at disse<br />
prosjektene vil dekke opp for<br />
reduksjonen i eksportmarkedet<br />
både på kort og lang sikt.»<br />
ULF A. ASPAAS, ADM. DIR.,<br />
SKARPENORD CORROSION A.S<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
83
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
84<br />
om å sikre tilgang på en konkurransedyktig<br />
industribase med innovative bedrifter som behersker<br />
både vareproduksjon og tjenesteleveranser.<br />
Dette er framtidens bedrifter, og de trenger bedre<br />
rammebetingelser enn i dag hvis de skal investere<br />
og utvikle virksomhet i Norge. Facebook ønsket<br />
å legge en kraftintensiv datasentral til Norge<br />
eller Sverige i 2011. Pga. bedre rammebetingelser<br />
i Sverige valgte de å investere flere milliarder<br />
kroner i Luleå framfor en norsk lokalisering.<br />
Dette er bare ett eksempel på at Norge taper i<br />
konkurransen om konkrete bedriftsetableringer,<br />
og hver dag gjøres lignende vurderinger, i stor og<br />
liten skala, hos tusenvis av bedrifter. Norge taper<br />
relativ konkurranseevne i <strong>2012</strong>, og vi må justere<br />
rammebetingelsene slik at våre bedrifter kan<br />
konkurrere mer på like vilkår i 2013.<br />
6.14 RAMMEBETINGELSENE<br />
MÅ BEDRES<br />
<strong>Industri</strong>en i Norge har vist evne til å stå imot<br />
mange negative spådommer. Justert for outsourcing<br />
og internasjonale endringer i næringskoder er<br />
det omtrent like mange ansatte i industribedriftene<br />
som for 20 år siden. Men selv om omstillingsevnen<br />
og innovasjonskraften er stor, har<br />
dette ikke vært mulig uten myndigheter som er<br />
villige til å følge opp med rammebetingelser som<br />
er konkurransedyktig. Stikkord er skattereformen<br />
av 1992, handlingsregelen for bruk av oljepenger<br />
fra 2001, fjerning av investeringsavgiften i 2002<br />
og skatteomleggingen i 2004.<br />
Nå er tiden inne for nye politiske grep for å<br />
styrke verdiskapingen og konkurranseevnen til<br />
framtidsrettede bedrifter.
7. Rammebetingelsene må endres<br />
for å stimulere industrivekst<br />
<strong>Industri</strong>bedriftene har hatt vekst de siste ti årene<br />
til tross for stadig høyere kostnadsnivå enn hos<br />
konkurrentene, finanskrise, eurokrise og periodevis<br />
sterk krone. Bakgrunnen for at industrien<br />
har klart seg rimelig bra er vekst i petroleumsinvesteringer,<br />
innovasjon, omstilling, forbedret<br />
produktivitet og satsing på forskning. Selv om<br />
oljepengebruken har tiltatt, så har den grovt sett<br />
vært tilpasset økonomien. Våre bedrifter advarer i<br />
sine svar at den sterkere kronen gjennom 2011 og<br />
hittil i <strong>2012</strong> ikke tillater ytterligere pengebruk.<br />
Bruk av handlingsregelen har ført til at det har<br />
vært mulig å innfase oljepenger i norsk økonomi,<br />
uten at balansen i økonomien er blitt vesentlig<br />
forrykket. En helt nødvendig forutsetning har<br />
vært arbeidsinnvandring fra Polen, Sverige og<br />
andre land som har bidratt til at produksjonskapasiteten<br />
i Norge har økt samtidig med økt<br />
Prosent<br />
bruk av oljepenger. I Nasjonalbudsjettet for <strong>2012</strong><br />
anslås bruken av oljeinntekter i år til 122,2 milliarder<br />
kroner, målt ved det strukturelle oljekorrigerte<br />
underskuddet. Til sammenligning anslås<br />
de samlede utgiftene over offentlige budsjetter<br />
til ca 1 263 milliarder kroner i <strong>2012</strong>. Det betyr<br />
at nesten hver tiende utgiftskrone over offentlige<br />
budsjetter er en oljekrone.<br />
Intensjonen i handlingsregelen var å bruke oljepengene<br />
for å gjøre norsk økonomi mer konkurransedyktig.<br />
Mer konkurransedyktige bedrifter<br />
ble sett på som viktige både for å møte en<br />
utfordring knyttet til at oljepengebruken kunne<br />
øke lønnsnivået i Norge mer enn i andre land, og<br />
fordi styrking i konkurranseevnen ville gi flere<br />
og mer robuste arbeidsplasser i fastlands-Norge.<br />
Tre områder (vekstfremmende skattelettelser og<br />
satsing på infrastruktur og forskning/utdanning)<br />
Strukturelt, oljekorrigert underskudd vs BNP og<br />
oljefondet<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Trend-BNP fastlands-Norge Fondskapitalen<br />
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013<br />
FIGUR 7.1: Bruken av oljepenger har vært i tråd med handlingsregelen. Men påvirkningen av oljepenger i økonomien,<br />
målt ved trend-BNP for fastlands-Norge, er i dag den reelle utfordringen for norsk økonomi. Kilde: NasjoNalBudsjettet<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
85
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
86<br />
ble pekt ut til en særskilt satsing gjennom<br />
følgende vurdering fra Regjeringen: «Samtidig<br />
gir det rom for en viss utvikling av velferdstilbudet<br />
og/eller en viss reduksjon i skattenivået.» (St.meld.<br />
nr. 29 (2000-01), side 7) og mer spesifisert i<br />
innstillingen fra Finanskomiteen: «Komiteen vil<br />
peke på at skatte- og avgiftspolitikken og satsing på<br />
infrastruktur, utdanning og forskning er viktig for å<br />
få en mer velfungerende økonomi.» (Innst.S.nr 229<br />
(2000-01), side 6).<br />
Vurderingen fra NHO om at bruken av oljepenger<br />
har stått til forutsetningene er: «NHOs<br />
beregning viser at mersatsingen på utdanning,<br />
forskning og samferdsel tilsvarer kun 14 prosent<br />
av det handlingsrommet man har bevilget seg fra<br />
oljeinntekter. Det står i sterk kontrast til Stortingets<br />
vedtak ved innføringen av handlingsregelen i 2001.»<br />
«… de om lag 250 mrd. oljekroner Stortinget<br />
har bevilget ekstra i perioden 2006-<strong>2012</strong> har<br />
kun i meget begrenset grad åpnet for mersatsing<br />
på samferdsel, utdanning, forskning og<br />
vekstfremmende skattelettelser slik Stortinget la opp<br />
til i 2001.»<br />
Det bør være rom for en ytterligere satsing på de<br />
tre ovennevnte områdene i budsjettet for 2013<br />
og framover. I tillegg til fordelingsdiskusjonen,<br />
vil oljepengenes innvirkning på norsk økonomi<br />
være viktig i de neste årene. Statens pensjonsfond<br />
– utland er nå av en slik størrelse at å bruke fire<br />
prosent av kapitalen i norsk økonomi kan være<br />
for mye. I <strong>2012</strong> viser Finansdepartementets<br />
beregninger at oljepengebruken vil være under<br />
fireprosents-banen, men på hele 5,6 prosent av<br />
trend-BNP, se figur 7.1.<br />
Dermed er en gjennomtenkt bruk av oljepenger<br />
enda viktigere i årene framover for å unngå at<br />
offentlig pengebruk øker så mye at norsk økonomi<br />
kommer i ubalanse. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s ønsker til<br />
framtidige rammebetingelser vil både dempe<br />
pengebruken og dreie pengebruken i en retning<br />
som øker vekstkraften i økonomien, og dermed<br />
oljepengenes innvirkning på norsk økonomi.<br />
Men før vi kommer til pengebruk i 2013, kan<br />
det være en del kortsiktige tiltak som må settes<br />
inn hvis veksten i verdensøkonomien stopper<br />
opp.<br />
7.1 TILTAK HVIS<br />
FINANSKRISEN BRER SEG<br />
<strong>2012</strong> kan bli et litt vel spennende år ettersom<br />
vi ennå ikke vet om pågående bankkrise i<br />
euroland ebber gradvis ut eller tiltar og for alvor<br />
sprer seg til Norge. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> forventer<br />
at Regjeringen raskt er beredt til å møte en<br />
spredning av europeisk bankkrise til Norge med<br />
egnede tiltak basert på erfaringene fra høsten<br />
2008. Da det fortsatt er uklart hvordan og når<br />
slike krisesymptomer kan komme, gir det liten<br />
mening i å låse seg til hvilke tiltak som bør iverksettes.<br />
Men lærdommen fra 2008-2009 er såpass<br />
fersk at det er lite dristig å spå at myndighetene<br />
kan iverksette ulike likviditetstiltak overfor<br />
bankene innen kort tid, om det skulle trenges.<br />
Tilsvarende vil noen av de mer industrielle<br />
virkemidlene fra 2008-2009 kunne bli relevante<br />
igjen i <strong>2012</strong>.<br />
<strong>Norsk</strong>e banker er blant de mest solide i Europa,<br />
men skjerpede krav, bl.a. Basel III, vil stille økte<br />
krav til kapital også her hjemme. <strong>Norsk</strong>e myndigheter<br />
har signalisert at de ønsker å stille strengere<br />
krav og tidligere innføring, enn det som følger<br />
av Basel III. Dette vil isolert sett svekke kredittkapasiteten<br />
til norske banker. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
har forståelse for at norske myndigheter vil ha et<br />
mest mulig robust norsk bankvesen. For å oppnå<br />
dette, ser vi konturene av en politikk der man<br />
ønsker å stille hardere krav til norske banker enn<br />
bankene i våre naboland. Det kan også virke som<br />
om kapitalkravene for norske banker beregnes på<br />
andre måter enn i andre land.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har forståelse for en klar linje over<br />
tid, men synes det må være sammenlignbare krav<br />
mellom landene. Timingen for tidligere innføring<br />
av strengere krav er også diskutabelt. Hvis<br />
norske banker kan leve med strengere krav, og de<br />
derigjennom oppnår lavere finansieringskostnad,<br />
er kanskje intensjonen oppnådd. Baksiden ved<br />
medaljen er imidlertid at bankene framfor å<br />
hente dyr kapital i markedet, heller drar ned på<br />
balansen, dvs blir mer restriktive overfor utlån<br />
til næringslivet. På denne måten kan kundene<br />
bli lidende. Vi forventer at Regjeringen har en<br />
gjennomtenkt strategi på dette området, der både<br />
forholdet for bankene og deres norske kunder<br />
trekkes inn i regjeringens beslutningsgrunnlag.
7.2 BEDRIFTENE ØNSKER<br />
RAMMEBETINGELSER SOM KAN<br />
STYRKE KONKURRANSEKRAFTEN<br />
I årets medlemsundersøkelse har vi fått en<br />
rekke gode forslag til rammebetingelser som må<br />
forbedres for bedriftene slik at de skal kunne<br />
drive verdiskapende industrivirksomhet med<br />
verdens høyeste lønninger. Vi har satt sammen<br />
et puslespill av ni ønsker fra våre bedrifter som<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> tror vil styrke industribedriftene<br />
i økt konkurranse og under krevende perioder<br />
i årene framover. Og dermed kan vi presentere<br />
industribedriftenes ønsker til myndighetene:<br />
• Gjeninnføre en ekstra-satsing på forskning<br />
og innovasjon<br />
• Utnytte lavkonjunktur i Europa til et krafttak<br />
for samferdsel (SamferdelsLøftet)<br />
• Skattereform 2013/2014 (senkning av effektiv<br />
skattesats)<br />
• Styrke kapitaltilgangen ved bl.a. å fjerne<br />
formues- og eiendomsskatt på arbeidende<br />
kapital<br />
• TeknologiLøftet<br />
• Tiltakspakke for å hindre karbonlekkasje<br />
• Opprydding i særnorske avgifter for å fjerne<br />
doble virkemidler<br />
• Eksportsatsning «Norge–200» i 2014<br />
• Konkurransedyktig eksportfinansiering<br />
Ønske #1: Gjeninnføre ekstra-satsing<br />
på forskning og innovasjon<br />
Forskning og innovasjon skulle være en hovedsatsning<br />
ved økt bruk av oljepenger. De første ti<br />
årene etter 2001 fulgte regjeringer fra ulike parti<br />
opp. I 2011 og <strong>2012</strong> har det imidlertid stoppet<br />
opp, i to år på rad har forskningsbevilgningene<br />
ikke hatt realvekst. For at økt bruk av oljepenger<br />
skal ha fortsatt troverdighet, er det viktig at<br />
ekstra-satsing på FoU gjeninnføres i budsjettet<br />
for 2013.<br />
Fremdeles er det «kø i kassa» for flere av de<br />
næringsrettede programmene i Forskningsrådet.<br />
Gode kvalifiserte søknader når ikke opp. Det er<br />
fullt forsvarlig å bruke langt mer penger på flere<br />
av disse programmene uten å senke ambisjons-<br />
nivået om høy FoU-kvalitet.<br />
Ønske #2: SamferdselsLøftet<br />
Våre medlemsbedrifter ønsker en sterkere<br />
satsing på samferdsel. For havnene trengs lavere<br />
kostnader, økt effektivitet og bedre samordning.<br />
Våre bedrifter ønsker at ansvaret for sjøtransport<br />
legges sammen med øvrig samferdsel i et styrket<br />
Samferdselsdepartement.<br />
Bedriftene ønsker økt tempo i Samferdsels-<br />
departementet. Flere viktige utbyggingssaker<br />
ligger på Statsrådens bord, og vi ønsker at disse<br />
iverksettes så fort som mulig, uten unødvendig<br />
saksbehandling i departementet. Forsering av<br />
utbyggingen av E6 nord for Minnesund er et<br />
eksempel til etterfølgelse. Hurtig utbygging av<br />
stamveiene, bl.a. E6 Kolomoen-Lillehammer,<br />
E6 gjennom Nordland, E18 til Grenland,<br />
E39 Rådal-Svegatjørn og E136 Eksportveien<br />
(Tresfjordbro) er ønskene som nevnes oftest i<br />
spørreundersøkelse i 2011.<br />
For planperioden 2014-2023 ønsker <strong>Norsk</strong><br />
<strong>Industri</strong> at NHOs SamferdselsLøft legges til<br />
grunn for en kraftig økning av utbyggingen av<br />
vei og jernbane, samt økt konkurransekraft for<br />
sjø- og flytransport.<br />
Rentene er lave, mange europeiske land har<br />
ledig kapasitet på utbygging av vei og andre<br />
anlegg og nordisk anleggsbransje er parat til økte<br />
oppdrag. Dermed kan vi i de nærmeste årene<br />
utnytte lavkonjunktur i Europa til et krafttak for<br />
samferdsel i Norge.<br />
Ønske #3: Skattereform 2013/2014<br />
Flere europeiske land justerer sine skatteregler for<br />
å kunne konkurrere med Kina, Japan, USA mfl.<br />
Skattene senkes for industri- og teknologiinvesteringer,<br />
og den effektive skattesatsen reduseres<br />
i Sverige, Tyskland og Storbritannia. Norge<br />
trenger på lik linje en ny skattereform i 2013, for<br />
å unngå at vi taper i konkurransen om å tiltrekke<br />
oss framtidsrettede investeringer.<br />
Ønske #4: Styrke kapitaltilgangen<br />
i Norge<br />
Private og offentlige eiere i Norge har betydelig<br />
kapital investert både i utlandet og i<br />
norske selskaper. Likevel har det ved en del<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
87
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
88<br />
bedriftstransaksjoner de siste årene ikke vært<br />
mulig å finne norske kjøpere til konkurransedyktige<br />
bedrifter. Bedriftene har derfor blitt solgt til<br />
utenlandske investorer.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> er svært positiv til utenlandske<br />
investorer og ser det som naturlig at bedrifter<br />
skifter eiere når kjøper og selger er enig om dette.<br />
Utenlandske selskaper kjøper norske bedrifter,<br />
og det er bra. På samme måte som det er bra at<br />
norske bedrifter kjøper utenlandske selskap. Men<br />
Norge har et betydelig kapitaloverskudd, og det<br />
er feil næringspolitikk hvis betingelsene for våre<br />
eiere er dårligere enn konkurrentene.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker at rammebetingelsene skal<br />
være slik at det er konkurranse om å eie og drive<br />
norske industribedrifter, også i framtiden. Bedre<br />
rammebetingelser for norske eiere og fondering<br />
av en del av vår pensjonskapital er viktige virkemidler<br />
for å fremme norsk eierskap. Gjennom<br />
pensjonsreformen, som ble utredet av nåværende<br />
finansminister (NOU 2001:1), la grunnlaget<br />
for en tjenestepensjonsordning i alle bedrifter.<br />
Gradvis vil ulike private pensjonsordninger bygge<br />
opp større pensjonsfond i Norge, men det tar tid.<br />
Skiftende vinder i kapitalmarkedet gjør at<br />
myndighetene må følge med, og gjøre tilpasninger<br />
i rammebetingelsene for å styrke det norske<br />
eierskapet. Positive signaler fra LO og statsråd<br />
Trond Giske det siste året, gjør at mulighetene til<br />
å styrke norsk eierskap øker fram mot 2013/2014.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> er bekymret over at det ikke er<br />
tilstrekkelige kapitalmiljøer i Norge til å bidra<br />
med egenkapital til banker og andre norske<br />
bedrifter.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> etterlyser en plan for å styrke<br />
norsk eierskap og eiermiljø. Planen bør inneholde<br />
bl.a. følgende tiltak:<br />
• Fjerne formuesskatten på arbeidende kapital<br />
• Frita produksjonsutstyr fra kommunal<br />
eiendomsskatt<br />
• Fondere forpliktelsene i Statens pensjonskasse<br />
• Etablere Statens pensjonsfond – Norge #2<br />
• Åpne for økt privat eierskap i vannkraftverk<br />
• I tillegg ønsker vi strakstiltak i revidert<br />
budsjett <strong>2012</strong> for å styrke norsk eierskap<br />
– Frita såkornfond for formuesskatt<br />
– Åpne for mer langsiktige investeringer for<br />
Investinor, som er nødvendig for å kunne<br />
investere i biotek og medisinsk industri.<br />
Ønske #5: TeknologiLøft<br />
<strong>Norsk</strong> høyere utdanning og forskning trenger et<br />
teknologiløft. Behovet i arbeidslivet for denne<br />
kompetansen er enorm, samtidig som utdanningene<br />
har store utfordringer. <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong><br />
foreslår følgende tiltak som en del av et teknologiløft<br />
for høyere utdanning og forskning:<br />
• Ingeniørutdanningen og maritim utdanning<br />
løftes til kostnadskategori D.<br />
• Bevilgningene til vitenskapelig utstyr<br />
økes, samt at en andel øremerkes til<br />
ingeniørutdanninger.<br />
• Antallet studieplasser på sivilingeniørstudiet<br />
på NTNU utvides umiddelbart med så<br />
mange fullfinansierte studieplasser som<br />
infrastrukturen tillater.<br />
• Laboratoriekapasiteten på NTNU utvides.<br />
• Nytt bygg for økt sivilingeniørkapasitet<br />
på NTNU utredes og finansieres utenom<br />
den ordinære byggekøen for høyere<br />
utdanningsinstitusjoner.<br />
• Kunnskapsdepartementet gir tydelige<br />
signaler til institusjonsledelsene om at med<br />
økt finansiering følger tydelige forventninger<br />
til økt satsing på ingeniørstudiet.<br />
• Støtte til løft for teknologisk utdanning i<br />
Nord-Norge gjennom nordområdestrategien.<br />
• Økt tilskudd til nærings-ph.d.-ordningen i<br />
takt med økt søkning.<br />
Ønske #6: Tiltakspakke mot<br />
karbonlekkasje<br />
Europa og Norge er utsatt for karbonlekkasje.<br />
Karbonlekkasje rammer mange bedrifter,<br />
men først og fremst kraftintensiv industri.<br />
Kraftintensiv industri er viktigere for verdiskapingen<br />
i Norden enn i andre europeiske land.<br />
Men det er landene på kontinentet og den nye<br />
regjeringen i Storbritannia som har innført tiltak<br />
for å hindre karbonlekkasje.<br />
Norge bør snarest innføre tiltak mot karbonlekkasje<br />
for å hindre at våre arbeidsplasser flytter<br />
til land uten krav til lavest mulig utslipp og uten
tilsvarende produksjonseffektivitet. Uten tiltak<br />
mot karbonlekkasje vil vi i tillegg miste en sektor<br />
der norsk innovasjonsevne er i verdenstoppen.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker følgende innhold i tiltakene:<br />
Likebehandling med industrien i EU når det gjelder<br />
kvotetildeling for direkte utslipp, kompensasjon for<br />
indirekte kvotekostnad i kraftprisen og klimatiltaksfond<br />
for å utløse nasjonale reduksjonstiltak som går<br />
utover kvotehandelssystemet.<br />
Ønske #7: Opprydding i avgifter<br />
Som kapittel 6 viser har mange norske bedrifter<br />
blitt pålagt doble virkemidler i energi- og<br />
klimapolitikken de siste årene. Dette er i utakt<br />
med rammebetingelsene industrien i andre<br />
land møter. En skattepolitikk basert på samfunnsøkonomisk<br />
analyse burde ført til at doble<br />
virkemidler unngås. En skattepolitikk basert på<br />
konkurransenøytralitet på eksportmarkedene<br />
burde ført til at norske bedrifter fikk likeverdige<br />
FELLES pLATTFORM FOR ØKT VERDISKApING<br />
sammen med energiNorge og lo har <strong>Norsk</strong><br />
industri etablert en «felles plattform for økt<br />
verdiskaping». denne ble presentert på et<br />
seminar i Folkets Hus mot slutten av fjoråret.<br />
Hovedkonklusjonen er at Norge må få på plass en<br />
helhetlig politikk for klima-, energi og verdiskaping.<br />
de tre organisasjonene sier bl.a. dette om utfordringen<br />
vi står overfor:<br />
«sektorpolitikken har utspilt sin rolle. Klimapolitikk,<br />
energipolitikk og næringspolitikk må sees i sammenheng,<br />
både i et norsk og globalt langsiktig<br />
perspektiv. de tre områdene påvirker hverandre<br />
gjensidig, og disse sammenhengene må ivaretas<br />
hvis politikken skal lykkes. en samlet politikk på<br />
disse feltene vil i sin tur skape muligheter for grønn<br />
verdiskaping, som i neste omgang vil gi grobunn<br />
for videre innovasjon og teknologiutvikling i<br />
Norge.»<br />
lo, energiNorge og <strong>Norsk</strong> industri vil arbeide<br />
for flere arbeidsplasser innen industri og energi,<br />
i erkjennelse av at dette er arbeidsplasser som<br />
gir varig verdiskaping. Når klimakostnadene er<br />
integrert i den globale økonomien, vil industri og<br />
rammebetingelser som konkurrentene ved at<br />
særnorske doble virkemidler fjernes.<br />
Både god samfunnsøkonomi og ønske om at<br />
norske bedrifter skal kunne hevde seg i internasjonal<br />
konkurranse bør føre til fjerning av doble<br />
virkemidler i energi- og klimapolitikken. Hvis det<br />
ikke kommer en opprydding i statsbudsjettet for<br />
2013 taper vi verdiskaping og arbeidsplasser.<br />
Ønske #8: Eksportsatsing 2014<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker en kraftfull satsing på tradisjonell<br />
vareproduserende industri i forbindelse med<br />
200-års-jubileumet i 2014. Eksportstatistikken<br />
de siste årene viser at våre tradisjonelle industribedrifter<br />
taper andeler i verdensmarkedet, og<br />
mangler ressurser til å etablere eksportsatsinger i<br />
vekstmarkedene. I 2013-2015 burde det være en<br />
gylden anledning til bidra til at våre tradisjonelle<br />
industribedrifter med røtter tilbake til 1814 får<br />
hjelp til en særegen satsing på eksport.<br />
energi i Norge ha et naturlig fortrinn, basert på<br />
fornybar kraft.<br />
det understrekes at:<br />
• Co 2 -frie kraftressurser må forvaltes til beste<br />
for klimaet på en økonomisk bærekraftig måte<br />
• Fornybarsatsingen i Norden må utnyttes til<br />
økt verdiskaping i så vel kraftnæringen som<br />
industrien<br />
• industrien må kompenseres for konkurranseulempen<br />
som eus kvotehandelsdirektiv<br />
medfører<br />
• Kompensasjon vil hindre at produksjon,<br />
arbeidsplasser og utslipp flyttes til land uten<br />
klimatiltak (karbonlekkasje)<br />
• d en fleksible og fornybare norske vannkraften<br />
må brukes også i en balansert kraftutveksling<br />
med utlandet<br />
• s amfunnsøkonomisk lønnsomme mellomlandsforbindelser<br />
må bygges i rett tid før<br />
europa finner andre løsninger<br />
• u tvikling av strømnettet er nødvendig av<br />
hensyn til forsyningssikkerhet, utbygging av<br />
fornybar kraft og verdiskaping<br />
• Vi må tilstrebe et kraftsystem i langsiktig<br />
balanse<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
89
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
90<br />
Ønske #9: Konkurransedyktig<br />
eksportfinansiering<br />
Etter at statens eksportfinansieringslån er vedtatt<br />
flyttet fra Eksportfinans til en ny statlig etat, er<br />
nå et interimstyre i gang med å bygge opp denne<br />
etaten. Inntil 1. juli er det Eksportfinans som<br />
håndterer kundene, men fra denne dato skal den<br />
nye etaten ta over.<br />
Det blir svært viktig at den nye etaten kan<br />
fortsette med det kundefokuset og den fleksibiliteten<br />
som dagens Eksportfinans har stått for.<br />
Sammen med garantiordningene i det statlige<br />
Garanti-instituttet for eksportkreditt (GIEK) har<br />
eksportfinansieringslånene vært av uvurderlig<br />
hjelp i markedsarbeidet for mange kapitalvare-<br />
eksporterende bedrifter.<br />
OM UNDERSØKELSEN<br />
Undersøkelsen er gjennomført i perioden<br />
28. desember 2011 til 31. januar i år, med en<br />
purring 9. januar.<br />
I forhold til <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemmer er<br />
undersøkelsen representativ. Det er imidlertid en<br />
tendens til at store eksportbedrifter er overrepresentert<br />
i forhold til en populasjon av alle<br />
industribedrifter i Norge.<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> har om lag 2 200 medlemmer med<br />
totalt 125 000 sysselsatte. Disse medlemmene<br />
består av bedrifter, foretak og konserner i juridisk<br />
forstand, men også en god del avdelinger med<br />
egne lokasjoner. Undersøkelsen ble samlet inn<br />
via e-post og våre lister inneholdt også ugyldige<br />
e-postadresser.<br />
I lys av dette sendte vi undersøkelsen til i overkant<br />
av 1 600 bedrifter på e-post. Av de spurte<br />
bedriftene fikk vi i underkant av 500 kvalifiserte<br />
svar. Flere av de spurte bedriftene tilhører samme<br />
konsern og flere de av mottatte svarene er på<br />
Et nytt marked for offshore vind er kommet i<br />
Europa. Mye tyder på at dette markedet kan bli<br />
stort de kommende ti årene. Flere leverandørbedrifter<br />
fra den norske «oljeklyngen» vil kunne<br />
hevde seg i konkurransen om å levere utstyr og<br />
systemer til dette nye markedet. Mye tyder på at<br />
eksportfinansiering kan bli avgjørende i en del<br />
kontrakter. Slikt sett vil tilbudet om eksport-<br />
finansieringslån og eksportgarantier kunne bli<br />
enda viktigere i årene framover.<br />
I denne sammenheng må regjeringen passe på<br />
at rammene til GIEK til enhver tid er romslige,<br />
ettersom eksportordrer kommer i rykk og napp.<br />
Da en slik rammeøkning må godkjennes av<br />
Stortinget, bør Stortinget vedta stor ramme-<br />
økning av gangen, som deretter evt. kan porsjon-<br />
eres ut løpende av Regjeringen.<br />
konsernnivå. Derfor dekker mottatte svar ca 80<br />
prosent av sysselsettingen i hele medlemsmassen.<br />
Svarene fordeler seg tilnærmet jevnt utover alle<br />
fylker med 25-30 prosent svarandel i samtlige fylker.<br />
Svarene er korrigert for konserntilhørighet og<br />
andre dobbelføringer før vi foretok analyser av<br />
datagrunnlaget.<br />
I år har vi også bedt bedriftene grovt anslå andelen<br />
av omsetningen som kan relateres til petroleums-<br />
industrien inkludert leverandører til denne indu-<br />
strien. I analysene har vi satt en grense på 30<br />
prosent, som definerer vår «oljeklynge».<br />
Det er 116 av 474 bedrifter som har meldt at de<br />
har 30 prosent av omsetningen i 2011 relatert til<br />
«oljeklyngen». Dette er 25 prosent av datagrunnlaget.<br />
I gjennomsnitt er disse bedriftene større enn snittet av<br />
de andre, da de dekker 42 prosent av omsetningen,<br />
32 prosent av eksporten og 53 prosent av antall egne<br />
ansatte.
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s konjunkturrapport <strong>2012</strong> <br />
Vedlegg 1 Spørreskjema<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s konjunkturrapport <strong>2012</strong> <br />
<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s konjunkturrapport <strong>2012</strong> <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> presenterer den årlige <strong>Konjunkturrapport</strong>en 9. februar <strong>2012</strong>. <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s konjunkturrapport <strong>2012</strong> <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> presenterer den årlige <strong>Konjunkturrapport</strong>en 9. februar <strong>2012</strong>. <br />
Det er viktig for oss å kunne presentere et korrekt og nyansert bilde av <br />
<br />
Det er viktig for oss å kunne presentere et korrekt og nyansert bilde av <br />
situasjonen i norsk industri. <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> presenterer den årlige <strong>Konjunkturrapport</strong>en 9. februar <strong>2012</strong>. <br />
situasjonen i norsk industri. <br />
Det er viktig for oss å kunne presentere et korrekt og nyansert bilde av <br />
Det er viktig for oss å kunne presentere et korrekt og nyansert bilde av <br />
<br />
situasjonen i norsk industri. <br />
Gjennomslaget hos politikere og media er betydelig. Rapporten oppfattes som <br />
situasjonen i norsk industri. <br />
Gjennomslaget hos politikere og media er betydelig. Rapporten oppfattes som <br />
representativ for konkurranseutsatt industri i Norge. <br />
<br />
representativ for konkurranseutsatt industri i Norge. <br />
Gjennomslaget hos politikere og media er betydelig. Rapporten oppfattes som <br />
<br />
Et stort antall svar fra <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter gjør dette mulig. Vi ber dere <br />
representativ for konkurranseutsatt industri i Norge. <br />
Et stort antall svar fra <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter gjør dette mulig. Vi ber dere <br />
derfor fullføre dette korte spørreskjemaet. <br />
<br />
derfor fullføre dette korte spørreskjemaet. <br />
Et stort antall svar fra <strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong>s medlemsbedrifter gjør dette mulig. Vi ber dere <br />
<br />
Alle tall og synspunkter behandles strengt fortrolig. <br />
derfor fullføre dette korte spørreskjemaet. <br />
Alle tall og synspunkter behandles strengt fortrolig. <br />
<br />
Med vennlig hilsen <br />
Alle tall og synspunkter behandles strengt fortrolig. <br />
Med vennlig hilsen <br />
Stein Lier-Hansen <br />
<br />
Stein Lier-Hansen <br />
Med vennlig hilsen <br />
<br />
Stein Lier-Hansen <br />
Bedriftens navn: <br />
Bedriftens navn: <br />
<br />
__________________________________________________ <br />
__________________________________________________ <br />
Bedriftens navn: <br />
<br />
__________________________________________________ <br />
<br />
Kontaktperson: <br />
Kontaktperson: <br />
<br />
__________________________________________________ <br />
__________________________________________________ <br />
Kontaktperson: <br />
Kontaktperson: <br />
<br />
__________________________________________________ <br />
Jeg rapporterer for: <br />
Jeg rapporterer for: <br />
(1) Konsern <br />
(1) Konsern <br />
Jeg rapporterer for: <br />
(2) Bedrift i / del av konsern <br />
(2) Bedrift i / del av konsern <br />
(3) (1) Bedrift Konsern Konsern <br />
(3) Bedrift <br />
(2) Bedrift i / del av konsern <br />
Bedrift i / del av konsern <br />
<br />
(3) Bedrift Bedrift <br />
<br />
<br />
Omsetning og eksport fra bedrifter i Norge 2011 og <strong>2012</strong> <br />
Omsetning og eksport fra bedrifter i Norge 2011 og <strong>2012</strong> <br />
<br />
Millioner kroner <br />
Omsetning og eksport fra bedrifter i Norge 2011 og <strong>2012</strong> <br />
Millioner kroner <br />
anslag omsetning hele 2011, <br />
anslag omsetning hele 2011, ____________________ <br />
Millioner kroner <br />
<br />
____________________ <br />
<br />
anslag omsetning hele 2011, <br />
____________________ <br />
<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
91
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
92<br />
Millioner kroner <br />
evt. sum siste 4 offentlige <br />
kvartaler: <br />
herav eksport ____________________ <br />
<br />
<br />
<br />
Prosent <br />
Forventet vekst i omsetning <br />
hele <strong>2012</strong>: <br />
____________________ <br />
herav eksport: ____________________ <br />
<br />
<br />
Hvordan vurderer du utviklingen i driftsresultat i forhold til inntekter? <br />
Lavere Omtrent uendret Høyere <br />
2011 (1) (2) (3) <br />
<strong>2012</strong> (1) (2) (3) <br />
<br />
<br />
Antall sysselsatte i Norge (ca tall): <br />
per desember 2011 anslag ultimo <strong>2012</strong> <br />
egne ansatte __________ __________ <br />
innleide __________ __________ <br />
<br />
<br />
For norske konkurranseutsatte industrinæringer tegner det seg nå todelt<br />
utviklingsbilde. Markedene ute svekkes samtidig som aktiviteten i<br />
petroleumsrelaterte næringer er vedvarende høy. <br />
<br />
Du har angitt en omsetning på …………………… millioner for 2011. <br />
Kan du angi ca andel av dette som går til petroleumsindustrien inkl. <br />
leverandører til petroleumsindustrien? <br />
____________________ <br />
<br />
<br />
Du har angitt en eksport på …………………… millioner kroner i 2011. <br />
Kan du si noe om hvilke land/markeder dere evt. prioriterer i eksportsatsingen <br />
<strong>2012</strong>-2013? <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
<br />
<br />
Har bedriften lagt noen form for planer for å sikre seg mot et sammenbrudd i <br />
euroområdet? <br />
(1) Ja <br />
(2) Nei <br />
(3) Vet ikke/ikke aktuelt <br />
<br />
<br />
Kan du grovt si noe om innholdet i slike planer? <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
<br />
<br />
For visse yrkesgrupper i industrien meldes det om knapphet og samtidig<br />
er det signaler om tiltagende permitteringsvarsel. <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
93
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
94<br />
<br />
<br />
Har dere behov for arbeidskraft? <br />
(1) Sivilingeniører/dr. ingeniører <br />
(2) Ingeniører <br />
(3) Operatører <br />
(4) Andre __________ <br />
(5) Ikke aktuelt <br />
<br />
<br />
Kan du grovt gi en vurdering av hvordan dere opplever arbeidsmarkedet der <br />
dere har behov? <br />
<br />
God <br />
tilgjengelighet <br />
2 3 4 Meget stramt <br />
Siv.ing./dr.ing. (1) (2) (3) (4) (5) <br />
Ingeniør (1) (2) (3) (4) (5) <br />
Operatører (1) (2) (3) (4) (5) <br />
(1) (2) (3) (4) (5) <br />
<br />
<br />
Har dere permitterte arbeidstakere, eller forventes det permitteringer første <br />
halvår <strong>2012</strong>? <br />
Kommentarer? <br />
Kryss av <br />
(ca ant. personer, lengde, <br />
etc.) <br />
Ja Nei <br />
Vet ikke/ <br />
ingen <br />
oppfatning <br />
Har permittert (1) (2) (3) <br />
Planlegger permitteringer (1) (2) (3) <br />
<br />
<br />
<br />
_______________________ <br />
_______________________ <br />
_______________________ <br />
_______________________
Norges Bank skriver i sin vurdering av økonomiens finansielle stabilitet<br />
Norges at ”Situasjonen Bank skriver i penge- i sin og vurdering kredittmarkedene av økonomiens er anstrengt”. finansielle Bankene stabilitet i<br />
at Norge ”Situasjonen antydet allerede i penge- medio og kredittmarkedene oktober en strammere er anstrengt”. kredittpraksis Bankene i<br />
Norge overfor Norges antydet Bank næringslivet. skriver allerede i Norges sin medio vurdering Bank oktober reagerte av en økonomiens strammere 14. desember finansielle kredittpraksis med stabilitet å sette<br />
overfor ned at ”Situasjonen renten næringslivet. 0,50 i prosentenheter, penge- Norges og kredittmarkedene Bank bl.a. reagerte i frykt for 14. er innstramminger desember anstrengt”. med Bankene å fra sette i<br />
ned bankene. <br />
Norge renten antydet 0,50 allerede prosentenheter, medio oktober bl.a. i en frykt strammere for innstramminger kredittpraksis fra<br />
bankene. <br />
overfor næringslivet. Norges Bank reagerte 14. desember med å sette<br />
ned renten 0,50 prosentenheter, bl.a. i frykt for innstramminger fra<br />
bankene. <br />
<br />
Kan du si noe om, og eventuelt hvordan, dere merker dette i kredittilgangen <br />
<br />
Kan du si noe om, og eventuelt hvordan, dere merker dette i kredittilgangen <br />
de siste månedene (f.eks. innstramming i kredittlinjer, økte krav til <br />
<br />
sikkerhet/egenkapital/pant, økte renter, kortere nedbetaling etc.) <br />
de siste månedene (f.eks. innstramming i kredittlinjer, økte krav til <br />
___________________________________________________________________________ <br />
Kan du si noe om, og eventuelt hvordan, dere merker dette i kredittilgangen <br />
sikkerhet/egenkapital/pant, økte renter, kortere nedbetaling etc.) <br />
___________________________________________________________________________ <br />
de siste månedene (f.eks. innstramming i kredittlinjer, økte krav til <br />
___________________________________________________________________________ <br />
sikkerhet/egenkapital/pant, økte renter, kortere nedbetaling etc.) <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker gode innspill på hvilke rammebetingelser vi bør <br />
<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker gode innspill på hvilke rammebetingelser vi bør <br />
prioritere i <strong>2012</strong>-2013. Hva er viktigst for din(e) bedrift(er): <br />
<br />
___________________________________________________________________________ <br />
prioritere i <strong>2012</strong>-2013. Hva er viktigst for din(e) bedrift(er): <br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> ønsker gode innspill på hvilke rammebetingelser vi bør <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
prioritere i <strong>2012</strong>-2013. Hva er viktigst for din(e) bedrift(er): <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
___________________________________________________________________________ <br />
<br />
___________________________________________________________________________ <br />
<br />
___________________________________________________________________________ <br />
Takk for at du tok deg tid til å delta i undersøkelsen. <br />
Svarene er lagret å blir behandlet strengt konfidensielt. <br />
Takk for at du tok deg tid til å delta i undersøkelsen. <br />
<br />
Svarene er lagret å blir behandlet strengt konfidensielt. <br />
Du kan se på og skrive ut svarene ved å trykke på printerikonet under. <br />
Takk for at du tok deg tid til å delta i undersøkelsen. <br />
Du kan se på og skrive ut svarene ved å trykke på printerikonet under. <br />
Svarene er lagret å blir behandlet strengt konfidensielt. <br />
Dersom du ønsker å endre på noe i besvarelsen er linken din åpen t.o.m. 11. januar. <br />
<br />
<br />
Du kan se på og skrive ut svarene ved å trykke på printerikonet under. <br />
Mvh <br />
<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
95
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
96<br />
VEDlEGG 2: Bedrifter som har svart på undersøkelsen:<br />
3B-Fibreglass Norway AS<br />
A<br />
A/S Den norske Eterfabrikk<br />
Aanestad Engineering AS<br />
Aarbakke Vardheia AS<br />
Aas Mek. Verksted AS<br />
ABB AS<br />
Adax AS<br />
Agder Sentralvaskeri AS<br />
Aibel AS<br />
Aker Advantage Group AS<br />
Aker Egersund AS<br />
Aker Engineering & Technology AS<br />
Aker MH AS<br />
Aker Porsgrunn AS<br />
Aker Process Systems AS<br />
Aker Solutions ASA<br />
Akershus Reklame Team AS<br />
Aksena AS<br />
Alcoa Norway ANS Avdeling Lista<br />
Alfa Sko AS<br />
Alfsen og Gunderson AS<br />
Alstom Norway AS<br />
Alstom Vannkraft AS<br />
Alsvåg Plater AS<br />
Aluminiumsbearbeiding AS<br />
Andersen Mek. Verksted AS<br />
Andreas Stihl AS<br />
Apply AS<br />
Apply Leirvik AS<br />
APS Norway AS<br />
Arka AS<br />
AS Einar Kunsts Etf.<br />
AS Esab<br />
AS Konfeksjonsindustri<br />
AS Norosol<br />
AS Oppland Metall<br />
AS Rockwool<br />
AS Storvask<br />
ASCO Norge AS<br />
AstraZeneca AS<br />
Atheno AS<br />
Atlantic Styro AS<br />
Auto-Boks-Service AS<br />
Aven Holmestrand AS<br />
B<br />
Bagn Møbelindustri AS<br />
Bamek AS<br />
Bandak Lunde AS<br />
Barel AS<br />
Barents Naturgas AS<br />
BecoTek AS<br />
Beha-Hedo <strong>Industri</strong>er AS<br />
Bekkelaget Vann AS<br />
Benteler Aluminium Systems<br />
Norway AS<br />
Berendsen Tekstil Service AS<br />
Berendsen Tekstil Service AS,<br />
avd Bergen<br />
Bergen Group BMV AS<br />
Bergen Group Rosenberg AS<br />
BIM Norway AS<br />
Biobag International AS<br />
Biobe AS<br />
Biotec Pharmacon ASA<br />
BIS Production Partner AS<br />
Bismo <strong>Industri</strong>er AS<br />
Blokken Skipsverft AS<br />
Blåkläder AS<br />
Bong Norge AS<br />
Borgestad Fabrikker AS<br />
Born Designmøbler AS<br />
Braillo Norway AS Avdeling<br />
Produksjon<br />
Braillo Norway AS Avdeling Salg<br />
Brunvoll AS<br />
Brusletto & Co. AS<br />
Brødr. Berntsen AS<br />
Brødrene Øyo A/S<br />
Bussbygg AS<br />
C<br />
Cambi AS<br />
CAN AS<br />
Cargotec Norway AS Avdeling<br />
Nittedal<br />
Carigosa as<br />
Celsa Steel Service AS<br />
Celsa Steel Service AS Avdeling<br />
Kristiansand<br />
Certex Norge AS<br />
Corex Nordic AS<br />
Covent AS<br />
CTC Ferrofil AS<br />
D<br />
Daletec AS<br />
DEFA Group<br />
Demas AS<br />
Depro AS<br />
Devold of Norway AS<br />
Draka <strong>Norsk</strong> Kabel AS<br />
Dresser-Rand AS<br />
Driftsteknikk <strong>Industri</strong>er AS<br />
Due Miljø AS<br />
Duun <strong>Industri</strong>er AS<br />
E<br />
Ecoxy AS<br />
EFD Induction AS<br />
Ekornes ASA<br />
Elektrogjenvinning Norge AS<br />
Elfa Norge AS<br />
Elkem AS Avdeling Salten Verk<br />
Elkem Meråker AS<br />
Elkem Thamshavn AS<br />
Elv Jarlso AS<br />
Engebakken Transport AS<br />
Eramet Norway AS<br />
Ernex AS<br />
F<br />
Fabricom AS Avdeling Vimek<br />
Festo AS<br />
Fiberprodukt Produksjon AS<br />
Figgjo AS<br />
Finnfjord AS<br />
Fiskars Norway AS<br />
Fjellstrand AS<br />
Fjord International AS<br />
Fjordfiesta Furniture AS<br />
Flint Group Norway AS<br />
Flowtite Technology AS<br />
FMC Kongsberg Subsea AS<br />
Folla Tech AS<br />
Fora Form AS<br />
Foss AS Fiberoptisk Systemsalg<br />
Franzefoss Gjenvinning AS<br />
Franzefoss Pukk AS<br />
Fresenius Kabi, Norge AS<br />
Fresvik Produkt AS<br />
Frydenbø Eiendom AS<br />
Frydenbø Sabb Motor AS<br />
Furnes-Hamjern SCC AS<br />
G<br />
Gaupen Henger AS<br />
GE Energy (Norway) AS<br />
Gera Technology AS<br />
Gjerstad Production AS<br />
GlaxoSmithKline AS<br />
Glomma Papp AS<br />
GMC Maritime AS<br />
Goltens Oslo AS<br />
Grande Trevare AS<br />
Grenland Group ASA<br />
Grenland Offshore AS Avdeling<br />
Tønsberg<br />
Gudvangen Stein AS<br />
H<br />
H. Henriksen Mek. Verksted A/S<br />
Hafsil AS<br />
Hallingplast AS<br />
Halvorsen Offshore AS<br />
Hamjern AS<br />
Hammerfall Dolomitt A/S<br />
Hammerfest <strong>Industri</strong>service AS<br />
Hamworthy Moss AS<br />
Handicare AS Avdeling Lillehammer<br />
Hans Bakken Mek. Verksted<br />
Harsco Metals Norway AS<br />
Harstad Mek. Verksted AS<br />
Havøysund Patentslipp AS<br />
Hellefoss AS<br />
Hellik Teigen AS<br />
Helnor AS
Helseth AS<br />
Hemnes Mek. Verksted AS<br />
Hepsø Notservice AS<br />
HJ Bugge Consulting AS<br />
Holtan Tekniske AS<br />
Horten Aluminium Conductors AS<br />
Hovden Møbel AS<br />
Huldresølv AS<br />
Hunton Fiber AS<br />
Huntonit AS<br />
Husqvarna Norway NUF<br />
Hydraulikk Competance AS<br />
Hydro Aluminium as Høyanger<br />
Metallverk<br />
Hydro Aluminium Rolled Products,<br />
Holmestrand<br />
Høst Verdien i avfall AS<br />
Høvik Komponent AS<br />
I<br />
I.P. Huse AS<br />
IKM Gruppen AS<br />
IKM Mekaniske AS<br />
IKM Ocean Design AS<br />
INC Engineering AS<br />
<strong>Industri</strong>visualisering AS<br />
Iso-Prosess AS<br />
Isovator AS<br />
Ista Norge AS<br />
Istrail Ulefoss AS<br />
ITS Narvik AS<br />
J<br />
Jackon AS<br />
Jemtland AS<br />
Johansen & Co. Stansefabrikk AS<br />
Johnson Metall AS<br />
JOPO AS<br />
Jotun Powder Coatings (N) AS<br />
Jærtek<br />
K<br />
K. Lund Offshore AS<br />
Karl M. Gulbrandsen<br />
Stansefabrikk AS<br />
Karlsen & Sønn AS<br />
Karmsund Maritime Offshore<br />
Supply AS<br />
Kemira Chemicals AS<br />
Killingmo & Tønsberg AS<br />
Kitron AS Avdeling Hisøy<br />
Kleppe Møbelfabrikk AS<br />
Kleven Maritime AS<br />
Komatsu KVX LLC<br />
Konecranes AS Avd Sandefjord<br />
Kongsberg Automotive Holding ASA<br />
Kongsberg Defence & Aerospace AS<br />
Avd Kongsberg<br />
Kongsberg Gruppen ASA<br />
Kongsberg Maritime Engineering AS<br />
Kongsberg Terotech AS<br />
Kristiansund Mekaniske AS<br />
Kronos Titan AS<br />
Krystal AS<br />
KS Norwegian Edelsplitt<br />
KSMV AS<br />
Kvernhusvik Skipsverft AS<br />
Kværner AS<br />
Kværner Jacket Technology AS<br />
Kværner Piping Technology AS<br />
Kværner Verdal AS<br />
Kwintet Norge AS<br />
Kwintet Norge AS Avdeling<br />
Stavanger<br />
l<br />
Landteknikk AS<br />
Langlo AS<br />
Lars P. Riksheim Treindustri AS<br />
LEO Pharma AS<br />
Lid Jarnindustri AS<br />
Linjebygg Offshore AS<br />
Lund, Mohr & Giæver-Enger<br />
Marin AS<br />
Lyngen Plast AS<br />
M<br />
Magnor Glassverk AS<br />
Mandal Castings AS<br />
Mandal Veveri AS<br />
Marine Installasjon AS<br />
Maritim Sveiseservice AS<br />
Mascot Høie AS<br />
Matre Maskin AS<br />
Maur Bilpåbygg AS<br />
Minera Skifer AS Avdeling Alta<br />
Minera Skifer AS Avdeling Otta<br />
Mo <strong>Industri</strong>park AS<br />
Moi AS<br />
Momek Group AS<br />
Mondi Moss AS<br />
Moss Varmeteknikk AS<br />
MSD (Norge) AS<br />
Munck Cranes AS<br />
Møre Trafo AS<br />
MøreNot AS Produksjon Søvik<br />
MøreNot Karmsund AS<br />
MøreNot Øksningan AS<br />
N<br />
N. Jacobsens Karosserifabrikk AS<br />
Nammo AS<br />
Nammo Bakelittfabrikken AS<br />
Nammo NAD AS<br />
Nammo Raufoss AS<br />
NCC Roads Valberg Kragerø<br />
Nergård Stenindustri A/S<br />
NesVask Tekstilservice AS<br />
Nexans Norway AS<br />
Nexans Norway AS Avdeling Langhus<br />
Nils Edw. Larsen AS Ekstrand<br />
Verksted<br />
Nitec Stavanger AS<br />
NLI AlFred Andersen<br />
NLI Nyland AS<br />
NLI Odda AS<br />
NLI Solutions, Division Subsea<br />
NOAH<br />
Noca AS<br />
NOFI Tromsø AS<br />
Noha Norway AS Region Øst<br />
Noomas Sertifisering AS<br />
Nopro AS<br />
Nor Tekstil AS Avdeling Rogaland<br />
Nor Tekstil AS Avdeling Valen<br />
Nor Tekstil AS Avdeling Ålesund<br />
Norac Baggerød AS<br />
Norautron AS<br />
Nordox AS<br />
Norfolier Norge AS<br />
Norgesplaster AS<br />
Norgips Norge AS<br />
Nor-Ka AS<br />
NorMec AS<br />
Normeka AS<br />
<strong>Norsk</strong> Contracting Partner AS<br />
<strong>Norsk</strong> Formblåsing AS<br />
<strong>Norsk</strong> Fyringsolje AS<br />
<strong>Norsk</strong> Gjenvinning AS<br />
<strong>Norsk</strong> Gjenvinning <strong>Industri</strong> AS<br />
<strong>Norsk</strong> Gjenvinning Metall AS<br />
<strong>Norsk</strong> Gjenvinning Offshore AS<br />
<strong>Norsk</strong> Glassgjenvinning AS<br />
<strong>Norsk</strong> Inova AS<br />
<strong>Norsk</strong> Metallretur AS<br />
<strong>Norsk</strong> Metallretur Haugesund AS<br />
<strong>Norsk</strong> Metallretur Stavanger AS<br />
<strong>Norsk</strong> Miljøstabilisering AS<br />
<strong>Norsk</strong> Stein AS<br />
<strong>Norsk</strong> Stål AS<br />
<strong>Norsk</strong> Transformator AS<br />
<strong>Norsk</strong>e Backer AS<br />
<strong>Norsk</strong>e Skog Saugbrugs AS<br />
<strong>Norsk</strong>e Skogindustrier ASA<br />
Norwegian Coating Technology AS<br />
Norwegian Test & Inspection AS<br />
Nussir ASA<br />
Nyborg AS<br />
Nycomed<br />
Nyenget Mek. Verksted A/S<br />
Nymo AS<br />
Närko Norge AS<br />
Nøsted Kjetting AS<br />
O<br />
O.L. Engen AS<br />
Odden Verksted AS<br />
Offshore & Trawl Supply AS<br />
Ole Lium Møbelverksted AS<br />
Olsens Verft AS<br />
Orkel AS<br />
Os ID AS<br />
Oso AS<br />
P<br />
Palmer Johnson Norway AS<br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
97
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> • <strong>Konjunkturrapport</strong> <strong>2012</strong><br />
98<br />
Parker Scanrope AS<br />
PCI Biotech Holding ASA<br />
Perpetuum AS<br />
Perpetuum Mobile AS<br />
Perpetuum Waste Management AS,<br />
Hammerfest<br />
Peterson Linerboard AS Fabrikk<br />
Ranheim<br />
Pipelife Norge AS Hovedkontor<br />
Plasto AS<br />
Plexx AS<br />
PolyDisplay AS<br />
Polyform AS<br />
Porsgrund Bad AS<br />
Primagaz Norge AS<br />
Profitek AS Divisjon <strong>Industri</strong> &<br />
Offshore<br />
Protex AS<br />
PumpeTeknikk Nord AS<br />
R<br />
Ragn-Sells AS<br />
Rainpower ASA<br />
Rainpower Small Hydro AS<br />
Rainpower Sørumsand Verksted AS<br />
Rana Gruber AS<br />
Rapp Hydema Syd AS<br />
Rapp Pyrotec AS<br />
Raufoss Water & Gas AS<br />
Refa Frøystad Group AS<br />
Reime Agri AS<br />
Renseriet Sandnes AS Avd. Kvellurv.<br />
Sandnes<br />
Restech Norway AS<br />
Ricco Vero AS<br />
Rjukan Metall maskin og profil AS<br />
Rolls-Royce Marine AS Steering<br />
Gears-Frydenbø<br />
Rundtom Møbelfabrikk AS<br />
Ruukki Construction Norge AS<br />
Avdeling Fredrikstad<br />
Røros Metall AS<br />
S<br />
Saint-Gobain Ceramic Materials AS<br />
Avd. Lillesand<br />
Sandvik Møbler AS<br />
Sanofi Pasteur MSD AS<br />
Scana Offshore Technology AS<br />
Scana Steel Stavanger AS<br />
Scana Volda AS<br />
Scandinavian Business Seating AS<br />
Scanox AS<br />
Schlumberger Norge AS Avdeling<br />
Karmøy<br />
Sebastian AS<br />
SelcoTek AS<br />
Sentralvaskeriet for Østlandet AS<br />
Sherwin-Williams Norway AS<br />
Si Pro AS<br />
Siemens AS<br />
Siemens AS Avdeling Oil and Gas<br />
Simarud Electronic AS<br />
Simek AS<br />
Simpro AS<br />
Skaaret AS<br />
Skab Norge AS<br />
Skaland Graphite AS<br />
Skarpenord Corrosion AS<br />
Skogstad Sport AS<br />
Slettvoll Møbler AS<br />
Smart Automation AS<br />
Snøgg AS<br />
Solberg & Andersen AS<br />
Solhjell AS<br />
Sotra Contracting AS<br />
Sperre <strong>Industri</strong> AS<br />
Sperre Metallstøperi AS<br />
Stansefabrikken Fredrikstad AS<br />
Stansefabrikken Products AS<br />
Avdeling Oslo<br />
Stantek Kongsvinger AS<br />
Statoil ASA<br />
Stena Recycling AS Avdeling Jern og<br />
Metall<br />
Stensli Gjenvinning AS<br />
Stord Offshore Contracting AS<br />
Stordal Møbler AS<br />
Storvik AS<br />
Stranda Prolog AS<br />
Stridsbergs Norge AS<br />
Stryn Møbelindustri AS<br />
STX Norway Design Florø AS<br />
STX Norway Florø AS<br />
STX OSV AS Avdeling Søviknes<br />
STX OSV Brattvåg<br />
Sun-Chris Ortopediske AS<br />
Svenheim Møbelindustri AS<br />
Sweco Norge AS<br />
Sykkylven Stål AS<br />
Sylinderakutten AS<br />
Sæthre Stenindustri AS<br />
Sønnichsen AS<br />
Sør-Norge Aluminium AS<br />
T<br />
T. Kverneland & Sønner A/S<br />
Team Protec AS<br />
Teck-Skotselv AS<br />
Teknologisk Institutt AS<br />
Tele Textiles AS<br />
Tinn Belysning A/S<br />
Tommen Gram Folie AS<br />
Topaz Arctic Shoes AS<br />
Toten Metall AS<br />
Transportindustri AS<br />
Trelleborg Offshore Norway AS<br />
Trio Food Processing Machinery AS<br />
Triplex AS<br />
Trondheim Dampfjærrenseri AS<br />
Trosterud Mek. Verksted AS<br />
TS Group AS<br />
TTS Energy AS<br />
TTS Group ASA<br />
Turoteknikk Nord AS<br />
Tyri AS<br />
U<br />
Ulefos Brug AS<br />
Ulefos Jernværk AS<br />
Ulstein Design & Solutions AS<br />
Ulstein Group ASA<br />
Umicore Norway AS<br />
Unger Fabrikker AS<br />
Uno-X Energi AS<br />
Uno-X Finans AS<br />
Uvdal Maskinfabrikk AS<br />
V<br />
Vaagland Båtbyggeri AS<br />
VAD AS<br />
Vadset Tre AS<br />
Vale Manganese Norway AS<br />
Varbas AS<br />
Varco Norge AS<br />
Vartdal Plastindustri AS<br />
Verdalskalk AS<br />
Verform AS<br />
Vidre AS<br />
Vigeland Metal Refinery AS<br />
Vik <strong>Industri</strong>er AS<br />
Vik Ørsta AS Avdeling Ørsta<br />
Viplast AS<br />
Visnes Kalk A/S<br />
Volvo Aero Norge AS<br />
W<br />
Wacker Chemicals Norway AS<br />
Holla Metall<br />
Washington Mills AS<br />
WEEE Recycling AS<br />
Weifa AS<br />
Weifa AS Avd Oslo<br />
West <strong>Industri</strong> Service AS<br />
Westnofa <strong>Industri</strong>er AS<br />
Windsor Door AS<br />
Wärtsilä Norway AS<br />
X<br />
Xerox AS<br />
X-Partner Møre AS<br />
Xstrata Nikkelverk AS<br />
Y<br />
Yara Norge AS<br />
Ø<br />
Øglænd System AS<br />
Ømi AS<br />
Ørnli AS<br />
Østlandske Lettmetall AS
<strong>Norsk</strong> industri er<br />
Norges framtid<br />
<strong>Norsk</strong> INdustrI<br />
Næringslivets Hus, Middelthuns gate 27<br />
Postboks 7072 Majorstuen, 0306 Oslo<br />
Tlf. 23 08 88 00<br />
post@norskindustri.no<br />
www.norskindustri.no<br />
twitter.com/<strong>Norsk</strong><strong>Industri</strong><br />
<strong>Norsk</strong> <strong>Industri</strong> er den største landsforeningen<br />
i Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO).