fradrag? - Skattebetalerforeningen
fradrag? - Skattebetalerforeningen
fradrag? - Skattebetalerforeningen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SKATTE<br />
betaleren<br />
5–2004 www.skatt.no<br />
TEMA:<br />
FRYNSEGODER<br />
Side 24–41<br />
Alt om forslaget til 2005-budsjettet<br />
Side 6–22
SKATTE<br />
betaleren<br />
ISSN 0333–3868<br />
UTGIVER:<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Tore Fritsch, adm. direktør<br />
tore.fritsch@skatt.no<br />
REDAKTØR:<br />
Bengt Eriksen<br />
bengt.eriksen@skatt.no<br />
REDAKSJONEN:<br />
Skattebetaleren<br />
Postboks 213 Sentrum<br />
Øvre Vollgate 13<br />
0103 OSLO<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
ABONNEMENT:<br />
Skattebetaleren inngår i medlemskapet<br />
i <strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
Årsabonnement for ikke-medlemmer<br />
koster 250 kr (portotillegg:<br />
100 kr til europeiske land og<br />
170 kr til andre land):<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
ANNONSER:<br />
HS Media<br />
Mona Jørgensrud<br />
Postboks 80<br />
2260 KIRKENÆR<br />
Telefon: 62 94 10 32<br />
Telefaks: 62 94 10 35<br />
E-post:<br />
mona.jorgensrud@hsmedia.no<br />
GRAFISK PRODUKSJON:<br />
MacCompaniet as<br />
Postboks 6672 St. Olavs plass<br />
Kristian Augusts gate 7A<br />
0129 OSLO<br />
Telefon: 22 03 80 90<br />
Telefaks: 22 03 80 95<br />
E-post: john@maccompaniet.no<br />
Skattebetaleren utgis av <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
6 ganger per<br />
år. Godkjent distribuert opplag<br />
1. halvår 2004: 20.092<br />
Copyright © 2003 <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
and its licensors.<br />
All rights reserved.<br />
Det må ikke kopieres fra denne<br />
publikasjon i strid med åndsverkloven<br />
eller avtaler om kopiering<br />
inngått med Kopinor (interesseorgan<br />
for rettighetshavere til åndsverk).<br />
Kopiering i strid med lov eller<br />
avtale kan medføre erstatningsansvar<br />
og inndragning og kan<br />
straffes med bøter eller fengsel.<br />
FORSLAG TIL<br />
2005-BUDSJETT:<br />
Skatte- og avgiftsforslag i<br />
2005-budsjettet 6<br />
Aksjonærmodell for<br />
utbytteskatt og gevinstskatt<br />
på aksjer 10<br />
Lån fra aksjonær til<br />
aksjeselskap – ekstra<br />
beskatning av “høye”<br />
renteinntekter 13<br />
Bilskatten er parkert 14<br />
Bindende forhåndsuttalelser<br />
fra ligningskontorene 17<br />
Har regjeringen satt ut<br />
“musefella”? 17<br />
Momsøkning finansierer<br />
skatteletter 17<br />
Vil fjerne boligskatten 18<br />
Fritaksmodellen 20<br />
Norske aksjeselskapers<br />
investeringer i utlandet 22<br />
TEMA: FRYNSEGODER<br />
Nystrøket skjorte –<br />
frynsete bukse! 24<br />
Frynsegoder – hvor<br />
gunstig er de egentlig? 26<br />
Hva er frynsegoder? 28<br />
Mer om frynsegoder 28<br />
Marginalskatt og<br />
regneeksempler 28<br />
Fredagspils og<br />
utenlandstur 28<br />
Utenlandsopphold/<br />
Weekendturer 30<br />
Valget mellom to jobbtilbud<br />
... med naturalytelser<br />
i fokus 31<br />
Forsikringer i og utenfor<br />
arbeidsforhold 32<br />
Bedriftsbarnehage 32<br />
Underveis til ny jobb –<br />
velferdstiltak 34<br />
Hva er velferdstiltak? 36<br />
Gaver i og utenfor<br />
ansettelsesforhold 37<br />
Ett år er gått –<br />
lønnsforhandlinger 38<br />
Behandlingsutgifter 38<br />
Prebens alternativ for å få<br />
dekket utdanningsutgifter 40<br />
Etter- og videreutdanning<br />
betalt av arbeidsgiver 40<br />
Rimelig lån i<br />
arbeidsforhold 41<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Innhold<br />
FASTE SPALTER:<br />
Skattefritt:<br />
KISS 5<br />
Gjestespalten:<br />
Filosofi, økonomi og<br />
velferd, av Henrik Syse,<br />
filosof og forsker ved<br />
UiO og PRIO 47<br />
Spørsmål og Svar 50<br />
Oss skattebetalere<br />
imellom 52<br />
Siste om skatt:<br />
Er boligskatten borte<br />
for godt? 54<br />
GOODWILL:<br />
En uvesentlighet av<br />
betydning 42<br />
LIGNINGSMÅTE AV<br />
BOLIG:<br />
Bruk eller utforming? 48<br />
FORSIDEBILDE:<br />
BO MATHISEN
KISSSkattefritt Blant annet derfor er det 8 sider ekstra i<br />
“Fritaksmetoden er i utgangspunktet svært<br />
enkel å forholde seg til, både for likningsmyndighetene<br />
og næringslivet.”<br />
Som det beleste mennesket du er, vet du<br />
at anførselstegn blant annet angir at noe er<br />
et sitat. Jeg har sitert første setning under<br />
punkt 6.5.13.1 i Ot.prp. nr. 1, Skatte- og<br />
avgiftsopplegget 2005 – lovendringer. Setningen<br />
står på side 105, hvilket er siden før<br />
kapittel 6 avsluttes. Hele kapitlet tar for seg<br />
den såkalte fritaksmodellen, og herligheten<br />
starter på side 52 i den omtalte “proppen”.<br />
Men for å gå rett på sak: Hvis noe er<br />
svært enkelt å forholde seg til, tviler jeg på<br />
at det må 55 tettskrevne sider til for å forklare<br />
det! Det kan selvfølgelig tenkes at jeg<br />
helt har misforstått betydningen av “i utgangspunktet”,<br />
men selv da virker dette å<br />
være drøy kost.<br />
KISS heter et prinsipp eller en metode i<br />
journalistikken.<br />
Keep<br />
It<br />
Simple and<br />
Stupid<br />
Jeg tror ikke forfatterne av nevnte kapittel<br />
6 liker stupide regler. Det går an å tvile på<br />
at de har enkelhet som rettesnor. Men det<br />
kan med sikkerhet fastslås at de var uheldige<br />
med første setning under punkt 6.5.13.1.<br />
For hvis fritaksmetoden er så svært enkel å<br />
forholde seg til som de skal ha det til, ville<br />
de ikke ha brukt 55 sider på å forklare meg<br />
den. Så enkelt er det faktisk!<br />
Nå er ikke skatt verdens enkleste tema å<br />
forklare med korte og konsise setninger.<br />
Postboks 213 Sentrum<br />
Øvre Vollgate 13<br />
0103 OSLO<br />
Telefon: 22 97 97 00<br />
Telefaks: 22 33 71 80<br />
E-post: post@skatt.no<br />
Nettadresse: www.skatt.no<br />
ADMINISTRASJON:<br />
Tore Fritsch,<br />
administrerende direktør<br />
Magne Vestad,<br />
avdelingsdirektør<br />
Tove-Mette Brennhaug,<br />
sekretær (vikar)<br />
Tore Carlsson,<br />
regnskapsmedarbeider<br />
Stine Farstad,<br />
kurs- og markedsansvarlig<br />
Astri Fyrand,<br />
abonnements- og<br />
medlemsansvarlig<br />
denne utgaven av Skattebetaleren (56 sider<br />
mot normalt 48).<br />
Det er en spesiell utgave av Skattebetaleren<br />
du holder i hånden. Ikke noen gang i<br />
min redaktørtid har andre saker enn temasaker<br />
fått så beskjeden plass. Det skyldes at<br />
det er to temaer i denne utgaven: Statsbudsjettet<br />
for 2005 & Frynsegoder.<br />
Med statsbudsjettet mener vi det regjeringen<br />
la frem som forslag til statsbudsjett for<br />
2005. Det ble et større tema i Skattebetaleren<br />
enn antatt fordi: Det ble foreslått mye<br />
nytt på skattefronten, og vi tror at mange av<br />
skatteforslagene vil passere Stortinget tilnærmet<br />
uendret.<br />
Frynsegoder har også fått velfortjent stor<br />
plass i denne utgaven. “Vår mann” Preben<br />
er borti så mange problemstillinger som har<br />
med naturalytelser – som er en mer høyverdig<br />
måte å uttrykke frynsegoder på! – og<br />
velferdstiltak å gjøre at det skal godt gjøres<br />
om du ikke kan dra veksler på det han må<br />
ta stilling til. Dessuten: Har du ikke frynsegoder,<br />
er vårt tips at du snarest bør overbevise<br />
sjefen din om at det er et stort vinn–vinn-potensial<br />
med slike goder som belønningsform.<br />
Jeg er ubeskjeden nok til å hevde at vi i<br />
omtalene av begge temaene har etterlevd<br />
KIS(S)-metoden. Så langt det går, får jeg vel<br />
legge til!<br />
Nå synes jeg alltid at Skattebetaleren fortjener<br />
å bli lest fra øverst til venstre til nederst<br />
til høyre, men likevel: Unn deg en tur innom<br />
filosof Henrik Syses betraktninger om nettopp<br />
filosofi, økonomi og velferd på side 47.<br />
God lesning.<br />
BENGT ERIKSEN<br />
Wenche Jacobsen, sekretær<br />
Bjørn Erik Skjefstadhagen, post/bud<br />
Christin Reinemo,<br />
sekretær (permisjon)<br />
Inger Vik, kurssekretær<br />
SKATTEFAGLIG AVDELING:<br />
Gry Nilsen, avdelingsleder<br />
Hilde Alvsåker, avgiftsrådgiver<br />
Åse Kristin Nebb Ek,<br />
advokatfullmektig<br />
Ole Anders Grindalen, skatterådgiver<br />
Kirsti Holmstad, skatterådgiver<br />
FOTO: BO MATHI-<br />
SEN<br />
Tonje Johnsrud,<br />
advokatfullmektig<br />
Therese Larsen, advokatfullmektig<br />
(vikar)<br />
Trond Olsen, advokat<br />
Harry Tunheim, advokatfullmektig<br />
SKATTETELEFONEN:<br />
Telefon: 22 97 97 10<br />
(hverdager, kl. 12–15)<br />
Medlemsnummer må oppgis
Skatte- og av<br />
2005-BU<br />
Dette er kun forslag til<br />
skatte- og avgiftsendringer<br />
for 2005. Mange<br />
av dem relaterer seg til<br />
en kommende skattereform<br />
fra 2006. Bakgrunnen<br />
for skattereformen<br />
er å skattlegge arbeidsinntekt<br />
og kapitalinntekt<br />
(mer) likt. Regjeringen<br />
går inn for å<br />
senke skatten på arbeidsinntekt<br />
og øke den<br />
på kapitalinntekt. Et<br />
nytt skattesystem skal<br />
også innebære forenklinger.<br />
Et skritt i den retningen<br />
er å fjerne flere<br />
av dagens <strong>fradrag</strong>.<br />
Forslaget medfører at<br />
de som betaler mest<br />
skatt får størst skattelette,<br />
og at de som betaler<br />
minst får tilnærmet<br />
ingen skattelette.<br />
■ STATSBUDSJETTET 2005:<br />
HILDE ALVSÅKER,<br />
BENGT ERIKSEN,<br />
TORE FRITSCH,<br />
OLE ANDERS GRINDALEN,<br />
TONJE JOHNSRUD,<br />
THERESE KAROLINE<br />
LARSEN,<br />
GRY NILSEN,<br />
TROND OLSEN OG<br />
HARRY TUNHEIM<br />
6 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Trygdeavgift<br />
Trygdeavgiften beregnes av<br />
personinntekt. Satsen for<br />
inntekter som ikke gir pensjonspoeng,<br />
i hovedsak pensjoner,<br />
er 3 prosent. På lønn<br />
samt næringsinntekt i primærnæringen<br />
er satsen 7,8<br />
prosent. For annen næringsinntekt<br />
er satsen 10,7<br />
prosent opp til 12 G (kr<br />
697.668) og 7,8 prosent for<br />
overskytende.<br />
Det foreslås at prosentsatsen<br />
på 10,7 skal brukes<br />
på all næringsinntekt, også<br />
den delen som overstiger 12<br />
G. Det vil bety at mange<br />
næringsdrivende og aktive<br />
aksjonærer vil betale mer i<br />
tyrgdeavgift.<br />
Toppskatt<br />
Innslagspunktet økes fra<br />
354.300 til 381.000 kroner i<br />
klasse 1 (trinn1). Innslagspunktet<br />
i klasse 2 (trinn 1)<br />
økes fra 378.600 til 393.700<br />
kroner. Prosentsatsen på<br />
trinn 1 endres fra 13,5 prosent<br />
til 11,0 prosent på inntekt<br />
over 381.000 kroner i<br />
klasse 1 og over 393.700<br />
kroner i klasse 2. Innslagspunktet<br />
for ekstra høy toppskatt<br />
økes fra 906.900 kroner<br />
til 943.200 kroner i<br />
klasse 1 og 2 (trinn 2). Satsen<br />
endres i trinn 2 fra 19,5<br />
prosent til 15,5 prosent.<br />
Forslaget innebærer be-<br />
tydelig lettelser i toppskatten.<br />
Skattytere bosatt i<br />
Finnmark og Nord-Troms<br />
fortsetter med 9,5 prosent<br />
på trinn 1. Dette medfører<br />
at disse ikke får noen reduksjon<br />
i toppskatten.<br />
Skatt på alminnelig<br />
inntekt<br />
Satsen er uendret, 28 prosent.<br />
For personer i Finnmark<br />
og Nord-Troms er satsen<br />
uendret, 24,5 prosent.<br />
Maksimale marginale<br />
skattesatser<br />
Satsen for alminnelig inntekt<br />
er uendret, 28 prosent.<br />
Satsen for lønn reduseres<br />
fra dagens 55,3 prosent (28<br />
% + 7,8 % + 19,5 %) til 51,3<br />
prosent (28 % + 7,8 % + 15,5<br />
%). Satsen for næringsinntekt<br />
endres fra dagens 55,3<br />
prosent (28 % + 7,8 % + 19,5<br />
%) til 54,2 prosent (28 % +<br />
10,7 % + 15,5 %). Marginalskatt<br />
for personinntekt som<br />
"kun" gir toppskatt i trinn 1<br />
reduseres fra 49,3 prosent<br />
(28 % + 7,8 % + 13,5 %) til<br />
46,8 prosent (28 % + 7,8 % +<br />
11,0 %)<br />
Person<strong>fradrag</strong><br />
Person<strong>fradrag</strong>et (tidligere:<br />
klasse<strong>fradrag</strong>et) økes fra<br />
32.900 til 34.200 kroner i<br />
klasse 1 og fra 65.800 til<br />
68.400 kroner i klasse 2. I<br />
skatteklasse 1 gir dette en<br />
skattelette på 364 kroner.<br />
Minste<strong>fradrag</strong><br />
Her skilles det nå mellom<br />
lønn og pensjon. Satsen på<br />
lønnsinntekt endres fra 24<br />
prosent til 27 prosent. Høyeste<br />
minste<strong>fradrag</strong> på<br />
lønnsinntekt økes fra<br />
47.500 til 56.000 kroner.<br />
Nedre grense er uendret og<br />
4.000 kroner. Dette gir en<br />
skattelette hvis fullt minste<strong>fradrag</strong><br />
utnyttes på<br />
2.380 kroner. En lønnsinntekt<br />
på over 207.500 kroner<br />
gir fullt minste<strong>fradrag</strong>.<br />
Satsen på pensjonsinntekt<br />
er uendret med 24 prosent.<br />
Høyeste minste<strong>fradrag</strong><br />
på pensjon økes fra<br />
47.500 kroner til 49.400<br />
kroner. Nedre grense er<br />
uendret og 4.000 kroner.<br />
Særskilt <strong>fradrag</strong> i<br />
arbeidsinntekt<br />
Fradraget er uendret og<br />
31.800 kroner.<br />
Sær<strong>fradrag</strong> for alder<br />
og uførhet mv.<br />
Fullt sær<strong>fradrag</strong> er uendret<br />
og 18.360 kroner per år.<br />
Sær<strong>fradrag</strong> for<br />
sykdom og forsørgelse<br />
Dagens sær<strong>fradrag</strong> for forsørgelse<br />
med inntil 5.000<br />
kroner for hver person man<br />
forsørger, bortfaller. Når
giftsforslag i<br />
DSJETTET<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
det gjelder sær<strong>fradrag</strong> for<br />
store sykdomsutgifter må<br />
dokumenterte utgifter utgjøre<br />
minst 9.180 kroner<br />
mot dagens 6.120 kroner.<br />
Foreldre med funksjonshemmede<br />
barn får <strong>fradrag</strong><br />
selv om beløpet er under<br />
9.180 kroner. Diabetikere<br />
må som andre i fremtiden<br />
dokumentere sine utgifter.<br />
Skattebegrensning<br />
ved lav alminnelig<br />
inntekt<br />
Dette gis hovedsakelig til<br />
pensjonister. Øvre grense<br />
for skattefrie nettoinntekter<br />
økes fra 88.600 til 92.100<br />
kroner for enslige og fra<br />
143.800 til 151.000 kroner<br />
for ektepar. Grensen for beregning<br />
av formuestillegg<br />
og sats er uendrede, og er<br />
henholdsvis 200.000 kroner<br />
og 2 prosent.<br />
Særskilt <strong>fradrag</strong> i<br />
Finnmark og Nord-<br />
Troms<br />
Fradragene er uendrede og<br />
utgjør 15.000 og 30.000 kroner<br />
i henholdsvis klasse 1<br />
og 2.<br />
Maksimalt <strong>fradrag</strong> for<br />
premie innbetalt til<br />
individuelle<br />
pensjonsavtaler (IPA)<br />
Maksimalt <strong>fradrag</strong> er uendret<br />
og 40.000 kroner.<br />
Fagforeningskontingent<br />
Maksimalt <strong>fradrag</strong> for innbetaltfagforeningskontingent<br />
holdes uendret på 1.800<br />
kroner.<br />
Gaver til frivillige<br />
organisasjoner<br />
Fradraget økes fra 6.000<br />
kroner til 12.000 kroner.<br />
Det innføres <strong>fradrag</strong> for gaver<br />
til trossamfunn og ikkereligiøselivssynsorganisasjoner<br />
uten nasjonalt omfang.<br />
Forslaget betyr en<br />
skattelettelse på inntil<br />
1.680 kroner.<br />
8 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Fradrag for reiser<br />
mellom hjem og<br />
arbeid<br />
Egenandelbeløpet endres<br />
fra 9.200 kroner til 12.800<br />
kroner. Satsen på 1,40 kr /<br />
0,70 kr holdes uendret.<br />
Dette medfører at daglig<br />
reise må utgjøre minst 39,8<br />
kilometer tur–retur for å<br />
kunne få <strong>fradrag</strong>. En skatteskjerpelse<br />
på inntil 1.008<br />
kroner.<br />
Fradrag for kost<br />
Det foreslås at kost<strong>fradrag</strong>et<br />
for pendlere (inkl. EØSpendlere)<br />
faller bort uansett<br />
type pendlerbolig. Begrunnelsen<br />
er at denne gruppen<br />
uansett ville hatt utgifter<br />
til kost, enten hjemme eller<br />
i pendlerbolig. Kostgodtgjørelse<br />
fra arbeidsgiver blir<br />
skattepliktig. Det vil fortsatt<br />
være rett til<br />
<strong>fradrag</strong>/godtgjørelse fra arbeidsgiver<br />
for merutgifter<br />
til losji og reise. For den<br />
vanlige pendleren vil dette<br />
gi en skatteskjerpelse på<br />
11.088 kroner (28 % av 240<br />
dager a kr 165).<br />
Fradrag for<br />
ekstraordinær skade<br />
på egen bolig<br />
Fradraget for ekstraordinær<br />
skade på egen bolig<br />
foreslås fjernet. Etter dagens<br />
regler får man <strong>fradrag</strong><br />
for utgifter utover 10.000<br />
kroner ved ekstraordinær<br />
skade på egen bolig som<br />
skyldes for eksempel råte,<br />
vannskade og sopp. Siste<br />
sjanse til å få et slikt <strong>fradrag</strong><br />
blir dermed trolig<br />
2004.<br />
Foreldre<strong>fradrag</strong> for<br />
legitimerte utgifter til<br />
pass og stell av barn<br />
Fradraget endres når man<br />
har flere enn to barn under<br />
12 år. Øvre grense for ett<br />
barn er 25.000 kroner. For<br />
to barn er den fortsatt<br />
30.000 kroner. For hvert ytterligere<br />
barn økes <strong>fradrag</strong>et<br />
med 5.000 kroner, det vi<br />
si for 4 barn er <strong>fradrag</strong>et<br />
40.000 kroner. For hvert<br />
barn utover to gir dette en<br />
skattelette på 1.400 kroner.<br />
Generelle satser for<br />
barnetrygd per år<br />
Barnetrygden er uendret og<br />
11.640 kroner per barn.<br />
Ekstra småbarnstillegg til<br />
enslige forsørgere er uendret<br />
og 7.920 kroner. I<br />
Finnmark og Nord-Troms<br />
gis det et tillegg til “ekstra<br />
barnetrygd”. Tillegget er<br />
uendret og utgjør 3.840 kroner.<br />
Da barnetrygden ikke<br />
inflasjonsjusteres, går det<br />
altså ned.<br />
Boligsparing for<br />
ungdom (BSU)<br />
Reglene uendrede; man må<br />
være under 34 år, skatte<strong>fradrag</strong>et<br />
utgjør 20 prosent av<br />
maksimalt årlig sparebeløp<br />
på 15.000 kroner og samlet<br />
sparebeløp er 100.000 kroner.<br />
Sparing kan fra og med<br />
2004 også foretas i en EØSstat,<br />
men <strong>fradrag</strong>et må da<br />
dokumenteres av skattyter i<br />
mangel av innrapportering<br />
til skatteetaten.<br />
Frikortgrensen<br />
Grensen for frikort foreslås<br />
økt fra 23.399 kroner til<br />
29.999 kroner. Dette gjøres<br />
ved at fribeløpet for beregning<br />
av trygdeavgift økes<br />
fra 23.000 kroner til 29.600<br />
kroner. Departementet skriver<br />
korrekt at restskatt på<br />
under 100 kroner ikke innkreves,<br />
og dermed kan frikortgrensen<br />
settes til<br />
30.000 kroner. En lønnsinntekt<br />
på 30.000 kroner gir<br />
imidlertid en trygdeavgift<br />
på 100 kroner (trygdeavgif-<br />
ten på kr 2.340 (kr 30.000 x<br />
7,8 %) begrenses til 25 % av<br />
kr 400 (kr 30.000 – kr<br />
29.600)). Tjener du altså<br />
30.000 kroner må du betale<br />
100 kroner, tjener du<br />
29.999 kroner blir skattebelastningen<br />
null kroner.<br />
Arbeidsgiveravgift<br />
Systemet med differensiering<br />
av sats for arbeidsgiveravgift<br />
etter hvor arbeidstaker<br />
er bosatt ble lagt om<br />
fra 2004. I utgangspunktet<br />
skal det ikke lenger være<br />
noen differensiering, ergo<br />
skal det betales lik sats i<br />
hele landet. Norge har<br />
imidlertid fått aksept for å<br />
beholde 0-satsen i sone 5<br />
(Finnmark og Nord-Troms)<br />
slik at der skal det fortsatt<br />
ikke betales arbeidsgiveravgift.<br />
Inndelingen av landets<br />
kommuner i fem soner er<br />
beholdt. For sonene 3 og 4<br />
er det en gradvis opptrapping<br />
av satsene frem til<br />
2007. I 2007 skal sonene<br />
1–4 ha full sats.<br />
Prosentsatsene i 2004 er:<br />
Sone 1 og 2: 14,1 %<br />
Sone 3: 8,3 %<br />
Sone 4 7,3 %<br />
Sone 5: 0 %<br />
Det er bare de største bedriftene/institusjonene<br />
som<br />
blir berørt av økningene i<br />
arbeidsgiveravgiften. Dette<br />
skyldes at det for arbeidsgivere<br />
med ansatte i sonene<br />
2–4 er innført et fribeløp på<br />
270.000 kroner. Rent praktisk<br />
skjer dette ved at arbeidsgiver<br />
starter med å beregne<br />
arbeidsgiveravgiften<br />
med den sats som gjaldt for<br />
Andre foreslåtte endringer:<br />
● Sykepenger – det foreslås at arbeidsgiver må dekke 10 prosent<br />
av sykepengene utover arbeidsgiverperioden. Arbeidsgiverperioden<br />
foreslås redusert med to dager fra 16 til 14.<br />
● Skattefritaket for fri kost for sokkelarbeidere oppheves.<br />
● Skattefritaket på hyretillegg for sjøfolk oppheves.<br />
● Det innføres ordning med bindende forhåndsuttalelser fra ligningskontoret<br />
.<br />
● Ordningen med <strong>fradrag</strong> for aksjonærbidrag når aksjonær dekker<br />
underskudd i nystiftet aksjeselskap foreslås opphevet.<br />
● Innløsning av statens grunnkjøpsobligasjon innen 31. desember<br />
2004 vil medføre skattefrihet på den underliggende gevinsten<br />
knyttet til realisasjon av eiendom før 1. januar 1992.
2003. Først når differansen<br />
mellom satsen for 2003 og<br />
satsen for det aktuelle året<br />
overstiger 270.000 kroner,<br />
må arbeidsgiveren benytte<br />
det aktuelle året sats for<br />
overskytende arbeidsgiveravgift.<br />
EKSEMPEL: For 2005<br />
betales det lønn med kr<br />
1.000 til ansatt i sone 3. I<br />
2003 var satsen 6,4 prosent<br />
i sone 3 (64 kr). I 2005 er<br />
satsen 10,2 prosent i sone 3<br />
(102 kr). Differansen utgjør<br />
38 kroner (102 kr – 64 kr),<br />
og arbeidsgiver har fortsatt<br />
269.962 igjen av fribeløpet.<br />
(For øvrig: se Skattebetaleren<br />
3–2003 s. 32;<br />
ESA har talt - En sats på<br />
arbeidsgiveravgift.)<br />
Kapitalavkastningsraten<br />
i delingsmodellen<br />
Kapitalavkastningsraten er<br />
uendret og utgjør 7 prosent.<br />
Normrentesats for<br />
beregning av fordel<br />
av lån hos<br />
arbeidsgiver<br />
Normrenten kan justeres<br />
annenhver måned. For tiden<br />
er den på 2,5 prosent.<br />
Firmabilbeskatning<br />
Her kommer det omfattende<br />
endringer. Den normale<br />
firmabilbruker vil ved<br />
overgang til en prosentligningsmodell<br />
få en reduksjon<br />
i inntektspåslaget, og dermed<br />
lavere skatte. Se egen<br />
artikkel på side 14.<br />
Næringsdrivendes<br />
yrkesbil<br />
Den eksisterende 75-prosentsregelen<br />
opprettholdes<br />
med noen justeringer. Se<br />
egen artikkel på side 14.<br />
Merverdiavgift<br />
Den generelle satsen for<br />
merverdiavgift økes fra 24<br />
til 25 prosent. Matmomsen<br />
økes fra 12 til 13 prosent.<br />
Se egen artikkel side 17.<br />
Beregnet inntekt av<br />
egen bolig og<br />
fritidshus<br />
Fordelsbeskatning av egen<br />
bolig og fritidshus gjennom<br />
prosentligning fjernes. Utleieinntekter<br />
i hus som kan<br />
prosentlignes vil fortsatt<br />
være skattefrie. Ved utleie<br />
av hytte vil fortsatt 85 % av<br />
utleieinntekter utover<br />
10.000 kroner være skattepliktig.<br />
Våningshus på<br />
gårdbruk omfattes også av<br />
skattefritaket. Ved regnskapsligning<br />
av bolig som<br />
også brukes av eier vil<br />
egenleie bli skattefri. Utgifter<br />
tilhørende eiers boligdel<br />
vil ikke gi rett til <strong>fradrag</strong>.<br />
Se egen artikkel på side 18.<br />
Formuesskatt<br />
Beløpsgrenser og formuesskattesatser<br />
til stat og kommune<br />
endres. Innslagspunktet<br />
for formueskatt til<br />
kommunen og til staten<br />
(trinn 1) økes med 31.000<br />
kroner.<br />
Stat: I klasse 1 er det<br />
0,2 prosent skatt på nettoformue<br />
i intervallet<br />
151.000–540.000 kroner og<br />
0,4 prosent skatt på nettoformue<br />
over 540.000 kroner.<br />
I klasse 2 er det 0,2 prosent<br />
skatt på nettoformue i<br />
intervallet 181.000–580.000<br />
kroner og 0,4 prosent skatt<br />
på nettoformue over<br />
580.000 kroner.<br />
Kommune: I både klasse<br />
1 og 2 er det 0,7 prosent<br />
skatt på nettoformue over<br />
151.000 kroner.<br />
Maksimal formuesskattesats<br />
utgjør dermed 1,1 prosent<br />
til stat og kommune.<br />
Dem med formue over<br />
120.000 kroner gis en skattelette<br />
på 279 kroner.<br />
Fomuesverdsetting av<br />
aksjer og fondsandeler<br />
Skattemessig formuesverdi<br />
på aksjer i børsnoterte selskaper<br />
og i aksjefond reduseres<br />
fra dagens 100 prosent<br />
til 65 prosent av kurs-<br />
/andelsverdi. Dette omfatter<br />
også utenlandske selskaper<br />
og fond.<br />
Avgift på arv og<br />
gaver<br />
Avgiftssatsene er uendrede.<br />
Det skal betales 8 prosent<br />
arveavgift av 300.000 kroner<br />
utover fribeløpet på<br />
250.000 kroner, og 20 prosent<br />
arveavgift av alt utover<br />
550.000 kroner til<br />
barn, fosterbarn, stebarn og<br />
foreldre. Til andre er beløpsgrensene<br />
de samme,<br />
men satsene er henholdsvis<br />
10 prosent og 30 prosent.<br />
I forbindelse med innføring<br />
av aksjonærmodellen<br />
foreslås det endringer i<br />
verdsettelsen av aksjer i arveavgiftsgrunnlaget,<br />
se<br />
egen artikkel på side 10.<br />
Utbytteskatten<br />
Det er ikke foreslått endringer<br />
i utbytteskatten i<br />
2005. Den såkalte aksjonærmodellen<br />
vil komme i<br />
2006, se egen artikkel på<br />
side 10.<br />
Avskrivningssatsene<br />
Ikke foreslått endringer.<br />
Jordbruks<strong>fradrag</strong>et<br />
Ingen endringer er foreslått.<br />
Sjømanns- og<br />
fisker<strong>fradrag</strong>et<br />
Det maksimale sjømannsog<br />
fisker<strong>fradrag</strong>et og satsen<br />
er uendret og henholdsvis<br />
80.000 kroner og 30 prosent.<br />
Skatteplikt på<br />
innfrielse av lån med<br />
underkurs.<br />
Innfrielse av lån med<br />
underkurs/gevinst har vært<br />
fritatt for skatt. Hvis du har<br />
bundet renten på et lavt<br />
rentenivå, og sier opp fastrenteavtalen<br />
når renten har<br />
steget, har du krav på å få<br />
utbetalt gevinsten (underkursen).<br />
Banken kan da<br />
låne ut pengene igjen til en<br />
høyere rente. Denne gevinsten<br />
er per i dag ikke skattbar<br />
inntekt for deg. Forskjellsbehandlingen<br />
mellom<br />
beskatningen av over- og<br />
underkurs på fastrentelån<br />
ønsker regjeringen nå å<br />
fjerne ved å innføre skatt på<br />
underkurs (gevinst). Tilsvarende<br />
vil tap (overkurs),<br />
som tidligere, gi <strong>fradrag</strong>srett.<br />
Tiårsregelen for<br />
skattefritt salg av<br />
landbrukseiendom<br />
Tiårsregelen for skattefritt<br />
salg av landbrukseiendom<br />
foreslås opphevet. Våningshus<br />
(inkl. naturlig arrondert<br />
tomt) kan selges skattefritt<br />
som andre boliger<br />
ved minst ett års eier- og<br />
botid.<br />
Gjennomsnittsligningen<br />
i<br />
skogbruket<br />
Gjennomsnittsligningen i<br />
skogbruket avvikles.<br />
Endring i fristreglene<br />
ved uttalelse fra<br />
Sivilombudsmannen<br />
Finansdepartementet fremmer<br />
forslag om en lovendring<br />
slik at det fremgår uttrykkelig<br />
at spørsmål om<br />
endring av ligningen kan<br />
tas opp uavhengig av fristreglene<br />
i ligningsloven §<br />
9–6, når Sivilombudsmannen<br />
har anbefalt endring eller<br />
ny vurdering i en konkret<br />
skattesak. Departementets<br />
standpunkt har<br />
vært at det ikke er anledning<br />
til å foreta en slik endring<br />
av ligningen etter utløpet<br />
av den aktuelle fristen.<br />
Sivilombudsmannen<br />
har ikke vært enig med departementet,<br />
og dette er<br />
bakgrunnen for lovendringen.<br />
Departementet<br />
foreslår at forslaget til lovendring<br />
gis virkning for klagesaker<br />
som Sivilombudsmannen<br />
har avgitt uttalelse<br />
i fra og med 2000. Etter departementets<br />
oppfatning vil<br />
de få konkrete sakene, hvor<br />
problemstillingen har vært<br />
oppe de siste årene, finne<br />
sin løsning.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 9<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
Aksjonærmod<br />
utbytteskatt o<br />
gevinstskatt p<br />
Nå forsvinner skattebegreper<br />
som<br />
delingsmodell,<br />
RISK og godtgjørelse.<br />
I stedet får<br />
vi aksjonærmodell<br />
og skjermingsgrunnlag.<br />
Mye av<br />
det aksjeutbyttet<br />
som tidligere<br />
kunne tas ut “skattefritt”,<br />
blir nå<br />
skattlagt. Til gjengjeld<br />
er satsene for<br />
toppskatt redusert,<br />
og dermed spiller<br />
det mindre rolle<br />
om en inntekt blir<br />
utbetalt i form av<br />
lønn eller som aksjeutbytte.<br />
I statsbudsjettet har regjeringen<br />
som ventet foreslått<br />
store endringer i kapital- og<br />
selskapsbeskatningen. Ut<br />
forsvinner delingsmodellen,<br />
RISK-systemet og godtgjørelsessystemet<br />
– inn kommer<br />
aksjonærmodellen for<br />
fullt. Dermed er det igjen<br />
innført skatt på aksjeutbytte.<br />
Aksjonærmodellen vil<br />
i hovedsak gjelde for personlige<br />
aksjonærer, ikke for<br />
selskaper som eier aksjer<br />
(selskapsaksjonærer). Disse<br />
kommer i stedet inn under<br />
fritaksmodellen (se side 20).<br />
Reglene trer i kraft fra og<br />
med inntektsåret 2006.<br />
10 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Bakgrunnen for forslaget<br />
skyldes i stor grad misnøye<br />
med hvordan delingsmodellen<br />
fungerer, og ønske om å<br />
innføre skatt på aksjeutbytte.<br />
I tillegg er det mye<br />
som tyder på at både RISKreglene<br />
og godtgjørelsesreglene<br />
er i strid med EØSavtalen.<br />
Mye av forutsetningen<br />
for at aksjonærmodellen<br />
skal fungere er at dagens<br />
forskjell mellom marginalskatten<br />
på arbeidsinntekter<br />
og aksjeinntekter blir redusert.<br />
Dette er bakgrunnen<br />
for at toppskattesatsen blir<br />
foreslått redusert.<br />
Hovedtrekk ved<br />
modellen<br />
Aksjonærmodellen går ut<br />
på at aksjeutbytte og aksjegevinster<br />
som overstiger avkastningen<br />
av en risikofri<br />
kapitalplassering, skattlegges<br />
som alminnelig inntekt<br />
på personlige aksjonærers<br />
hånd. Noe av utbyttet og gevinsten<br />
skal altså skjermes<br />
fra beskatning ved at aksjonæren<br />
får et såkalt skjermings<strong>fradrag</strong><br />
knyttet til<br />
hver aksje for hvert inntektsår.Skjermings<strong>fradrag</strong>et<br />
beregnes ved å multiplisere<br />
aksjens kostpris med<br />
en såkalt skjermingsrente,<br />
som skal tilsvare risikofri<br />
markedsrente. Ubenyttet<br />
skjerming kan fremføres og<br />
fradras i utbytte på samme<br />
aksje senere år. Ubenyttet<br />
skjerming tillegges også<br />
neste års skjermingsgrunnlag.<br />
Ved realisasjon av aksjen,<br />
kan ubenyttet skjerming<br />
fradras i eventuell gevinst.<br />
Den del av<br />
skjermings<strong>fradrag</strong>et som<br />
ikke kommer til <strong>fradrag</strong> ved<br />
realisasjonen, faller bort.<br />
Hvordan aksjonærmodellen<br />
fungerer, kan illustreres på<br />
denne måten:<br />
År 1 Aksje 1 Aksje 2<br />
Kostpris 100 300<br />
Skjermingsgrunnlag 100 300<br />
Skjermings<strong>fradrag</strong> (4 %) 4 (4% av 100) 12 (4 % av 300)<br />
Utbytte år 1 7 7<br />
Skatteplikt 3 0<br />
Ubenyttet skjermingsgrunnlag 0 5<br />
Skjermingsgrunnlag år 2 100 305<br />
År 2 Aksje 1 Aksje 2<br />
Skjermingsgrunnlag 100 305<br />
Skjermings<strong>fradrag</strong> år 2 (4 %) 4 (4 % av 100) 12,2 (4 % av 305)<br />
Ubenyttet skjermings<strong>fradrag</strong> fra år 1 0 5<br />
Totalt skjermings<strong>fradrag</strong> år 2 4 17,2<br />
Utbytte år 2 15 15<br />
Skatteplikt 11 0<br />
Ubenyttet skjermingsgrunnlag til fremføring 0 2,2<br />
Skjermingsgrunnlag år 3 100 302,2
ell for<br />
å aksjer<br />
Med en slik skatt på deler<br />
av aksjeutbyttet, samtidig<br />
som skattesatsene på<br />
arbeidsinntekter blir redusert,<br />
spiller det mindre rolle<br />
om aksjonæren tar ut arbeidsavkastning<br />
som lønn<br />
eller som utbytte. Samlet<br />
skatt for aksjeselskapet og<br />
for aksjonær som får aksjeutbytte<br />
utbetalt, vil bli<br />
48,16 prosent. Marginalskatt<br />
for lønn vil (etter regjeringens<br />
forslag) bli 46,8<br />
prosent under 943.200 kroner<br />
og 51,3 prosent over<br />
det. Siden forskjellen<br />
mellom skatt på aksjeutbytte<br />
og skatt på lønn blir<br />
såpass liten, kan delingsmodellen<br />
fjernes. Som følge<br />
av at det innføres dobbeltskatt<br />
på aksjeutbytte og aksjegevinster,<br />
kan også metodene<br />
som skulle hindre dobbeltbeskatning,<br />
nemlig<br />
RISK-systemet og godtgjørelsesmetoden,<br />
oppheves.<br />
Det er knyttet en masse<br />
detaljregler til aksjonærmodellen.<br />
Det er viktig å<br />
merke seg at det kun er den<br />
som er eier av aksjen ved<br />
årsskiftet (31.12.) som vil få<br />
tildelt skjermings<strong>fradrag</strong>.<br />
Selges aksjen i løpet av<br />
året, vil selgeren stå uten<br />
skjermings<strong>fradrag</strong> i salgsåret.<br />
Det er kun knyttet<br />
skjerming opp mot såkalt<br />
lovlig utdelt utbytte. Dersom<br />
reglene i aksjeloven<br />
ikke er fulgt, og utbytte derfor<br />
er ulovlig utdelt, vil det<br />
uansett bli skatt på utbytte,<br />
selv om dette ligger innenfor<br />
skjermings<strong>fradrag</strong>et.<br />
Det er Skattedirektoratets<br />
aksjonærregister som<br />
skal holde styr på skjermings<strong>fradrag</strong>et<br />
knyttet til<br />
hver aksje. I prinsippet, og<br />
forhåpentligvis, skal hver<br />
aksjonær få tilsendt ferdig<br />
utfylte aksjonæroppgaver<br />
fra registeret som viser<br />
skattepliktige<br />
inntekter/tap. Utfordringen<br />
blir å kunne kontrollere om<br />
oppgavene er riktige. Dette<br />
vil i praksis bli svært krevende<br />
for den enkelte aksjo-<br />
nær, og vil i prinsippet<br />
kunne gå på bekostning av<br />
rettsikkerhet for deg som<br />
skattyter. Vi er dermed<br />
prisgitt at Skattedirektoratets<br />
aksjonærregister fungerer<br />
på en feilfri måte.<br />
Skjermingsrenten<br />
Den delen av utbyttet som<br />
skal følge dagens regler,<br />
uten beskatning på mottaker,<br />
skal reflektere avkastning<br />
av en risikofri plassering<br />
av midler. Det er med<br />
andre ord nærliggende å<br />
trekke paralleller til bankinnskudd<br />
og bankrente. De-<br />
partementet foreslår at<br />
skjermingsrente skal fastsettes<br />
med utgangspunkt i<br />
årsgjennomsnittlig rente av<br />
statsobligasjoner med fem<br />
års løpetid.<br />
Skjermingsgrunnlaget<br />
settes til etterskattverdien<br />
av denne rentesatsen.<br />
Grunnen til det er at utbyttet<br />
utdeles av beskattet<br />
overskudd. For å få<br />
sammenlignbare størrelser<br />
må også renten reduseres<br />
med skatteeffekten.<br />
EKSEMPEL: Er den<br />
gjennomsnittlige statsobligasjonsrente<br />
3,3 prosent,<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 11<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
lir utjevningsrenten 2,38<br />
prosent (3,3 % x 72 %).<br />
Skjermingsgrunnlag<br />
Kjøpte aksjer<br />
Det er aksjens kostpris<br />
som er skjermingsgrunnlaget,<br />
og dermed blir en svært<br />
sentral del av aksjonærmodellen.<br />
Er aksjen kjøpt, er det<br />
man har betalt for aksjen<br />
som er utgangspunktet for<br />
skjermingsgrunnlaget. For<br />
aksjer som er kjøpt etter at<br />
aksjonærmodellen er trådt i<br />
kraft, er saken grei.<br />
For aksjer som er kjøpt<br />
før 2006 vil det komme<br />
overgangsregler. Dagens regler<br />
for beregning av gevinst/tap<br />
ved salg tar utgangspunkt<br />
i opprinnelig<br />
kostpris som så korrigeres<br />
opp eller ned avhengig av<br />
om RISK-beløpet er positivt<br />
eller negativt. RISK-beløpet<br />
er knyttet opp til forholdet<br />
mellom overskuddet i selskapet<br />
og hvor mye som er<br />
tatt ut i form av utbytte.<br />
Tanken er at selskap som<br />
går med overskudd, men<br />
holder tilbake kapital i stedet<br />
for å dele den ut, vil øke<br />
i verdi. Det er ikke rimelig<br />
å beskatte denne del av gevinsten<br />
ved salg – overskuddet<br />
er jo allerede løpende<br />
beskattet! Det er derfor<br />
man bruker begrepet<br />
RISK (Regulering av Inngangsverdi<br />
med Skattlagt<br />
Kapital). På den annen<br />
side: Selskap hvor aksjonærene<br />
går den motsatte vei –<br />
tar ut maksimalt med utbytte<br />
– kan lett få negativ<br />
RISK – som altså vil redusere<br />
inngangsverdien, og<br />
eventuelt gjøre den negativ<br />
– og dermed øke gevinsten.<br />
De fleste bedrifter har<br />
forberedt seg på aksjonærmodellen<br />
ved å ta ut maksimalt<br />
utbytte. Mange vil dermed<br />
sitte med negativ<br />
RISK, slik at deres inngangsverdi<br />
er 0 (null), eventuelt<br />
negativ. Etter departementets<br />
forslag vil skjermingsgrunnlaget<br />
dermed<br />
også bli 0 (null) eller nega-<br />
12 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
tivt. I forhold til utbytte<br />
skal det ikke fastsettes noe<br />
negativt grunnlag, skjermingsgrunnlaget<br />
blir altså<br />
0, slik at alt utdelt utbytte<br />
blir skattlagt på aksjonærs<br />
hånd. Ved salg vil inngangsverdien<br />
bli 0 (null),<br />
eventuelt negativ.<br />
Ved nystiftelse av aksjekapital<br />
vil kostpris per aksje<br />
være andel av aksjekapital,<br />
som dermed også er aksjens<br />
skjermingsgrunnlag.<br />
Særregler for aksjer<br />
ervervet før 1. januar<br />
1989<br />
Noen aksjonærer har eid<br />
aksjene sine lenge, og har<br />
opplevd flere aksjeskatteregimer.<br />
Ved skattereformen i<br />
1992 ble det gitt mulighet<br />
til oppregulering av inngangsverdi<br />
på ikke børsnoterte<br />
aksjer på tre alternative<br />
måter, hvor det blant<br />
annet var mulig å oppregulere<br />
aksjen etter takst. Slik<br />
oppregulering var mulig for<br />
aksjer som kunne vært<br />
solgt skattefritt før 1992.<br />
Disse oppregulerte verdier<br />
skulle dermed kunne velges<br />
som ny inngangsverdi på<br />
aksjen, og ville inngå i et<br />
gevinst/tapsoppgjør.<br />
Nå foreslås det at takstverdiene<br />
fra 1992 ikke kan<br />
brukes som skjermingsgrunnlag,<br />
men kun som<br />
inngangsverdi. I stedet foreslås<br />
skjermingsgrunnlaget i<br />
disse tilfellene satt til aksjens<br />
forholdsmessige andel<br />
av skattemessig formuesverdi<br />
i 1992, eventuelt til<br />
aksjens opprinnelige kostpris<br />
tillagt eventuelle RISKbeløp<br />
etter 1992. Disse verdiene<br />
må derfor sammenlignes<br />
for å finne ut hva som<br />
er mest gunstig. Hvis for<br />
eksempel aksje 1 i eksemplet<br />
over er en ikke børsnotert<br />
aksje som eieren kjøpte<br />
i 1984, kunne denne vært<br />
solgt skattefritt i 1992 fordi<br />
den hadde vært eid i mer<br />
enn 3 år. Hvis vi tenker oss<br />
at eieren fikk godkjent av<br />
ligningsmyndighetene på<br />
denne aksjen på 300 i 1992,<br />
mens skattemessig formuesverdi<br />
kun utgjorde 100,<br />
vil altså skjermingsgrunnlaget<br />
bli 100, hvis ikke opprinnelig<br />
kostpris tillagt<br />
RISK-beløp er høyere. Selges<br />
aksjen i år 3 (etter innføring<br />
av aksjonærmodellen)<br />
for 200, vil likevel skattemessig<br />
tap på aksjen<br />
utgjøre 200 fordi takstverdien<br />
da kan brukes som<br />
inngangsverdi.<br />
Nye regler om arv av<br />
aksjer<br />
Hvis aksjen er kjøpt, er det<br />
enkelt å finne utgangspunktet<br />
for skjermingsgrunnlaget.<br />
Det vil være kostprisen<br />
inkludert utgifter som har<br />
sammenheng med kjøpet.<br />
Verre er det å finne skjermingsgrunnlaget<br />
når aksjene<br />
er arvet. For børsnoterte<br />
aksjer er det omsetningsverdien<br />
som har blitt<br />
ny inngangsverdi, men begrenset<br />
til den verdi som<br />
har vært lagt til grunn ved<br />
arveavgiftsberegningen. For<br />
ikke børsnoterte aksjer kan<br />
arvingen kun velge om arveavgiftsgrunnlaget<br />
skal utgjøre<br />
100 eller 30 prosent av<br />
aksjens andel av selskapets<br />
skattemessige formuesverdi.<br />
Nå foreslås det å innføre<br />
det som kalles kontinuitetsprinsippet<br />
ved overdragelse<br />
av aksjer ved arv<br />
og gave. I praksis betyr det<br />
at du som gavemottaker<br />
eller arving overtar den<br />
kostprisen som giver eller<br />
arvelater hadde på disse aksjene.Kontinuitetsprinsippet<br />
betyr også at du<br />
dermed overtar det skjermingsgrunnlag<br />
som giver<br />
eller arvelater har, og det<br />
eventuelle ubenyttede<br />
skjermings<strong>fradrag</strong> fra tidligere<br />
år som er knyttet til<br />
disse aksjene. Dette betyr<br />
at dersom aksjene i eksemplet<br />
på side 10 blir overdratt<br />
i form av arv eller<br />
gave i år 3, vil mottaker beholde<br />
skjermingsgrunnlaget<br />
på 100 for aksje 1 og 302,2<br />
for aksje 2.<br />
Den gevinsten som ligger<br />
i at aksjene har steget i<br />
verdi hos giver eller arvelater<br />
vil dermed kunne bli<br />
skattepliktig hos mottaker.<br />
Denne gevinsten falt tidligere<br />
bort ved overføring ved<br />
arv og gave fordi mottaker<br />
da fikk ny inngangsverdi på<br />
aksjen. Når det gjelder<br />
verdinedgang på aksjen hos<br />
giver eller arvelater, vil<br />
dette få motsatt effekt. Tapet<br />
vil nå, i motsetning til<br />
tidligere, kunne komme til<br />
<strong>fradrag</strong> også hos mottaker.<br />
På grunn av at mottaker<br />
overtar eventuell gevinst eller<br />
tap på de mottatte aksjene<br />
fra tidligere eier, vil<br />
arveavgiftsgrunnlaget<br />
måtte justeres for den skattemessige<br />
effekten. Grunnlaget<br />
for beregning av arveavgift<br />
må derfor reduseres<br />
hvis det ligger an til gevinst,<br />
og økes hvis det ligger<br />
an til tap. Dette foreslås<br />
løst ved at det gis <strong>fradrag</strong> i<br />
arveavgiftsgrunnlaget for<br />
20 prosent av eventuell latent<br />
gevinst, og tillegg for<br />
20 prosent av eventuell latent<br />
tap. Dersom verdien av<br />
aksje 1 i eksemplet over<br />
hadde steget til 250 når den<br />
eksempelvis blir gitt bort eller<br />
arvet i år 3, vil arveavgiftsgrunnlaget<br />
på 250<br />
måtte reduseres med 30 (20<br />
% av verdistigningen på<br />
150) slik at det skal betales<br />
arveavgift av 220.<br />
Hvis reglene om kontinuitet<br />
fører til at inngangsverdien<br />
på aksjene blir høyere<br />
enn arveavgiftsgrunnlaget,<br />
skal inngangsverdien og<br />
dermed skjermingsgrunnlaget<br />
som før begrenses til arveavgiftsgrunnlaget.<br />
Dette<br />
er nok som tidligere mest<br />
aktuelt i de tilfeller hvor<br />
det overdras ikke børsnoterte<br />
aksjer. Hvis aksje 1 i<br />
samme eksempel er en ikke<br />
børsnotert aksje, vil skattyter<br />
som før kunne velge å<br />
oppgi 30 eller 100 prosent<br />
av aksjens andel av selskapets<br />
skattemessige formuesverdi<br />
som arveavgiftsgrunnlag.<br />
Men hvis dette<br />
blir arveavgiftsgrunnlaget,
vil denne verdi også bli lagt<br />
til grunn som skjermingsgrunnlag<br />
og inngangsverdi.<br />
Hvis aksjens andel av selskapets<br />
skattemessige formuesverdi<br />
er 50, vil også<br />
aksjens arveavgiftsgrunnlag,<br />
skjermingsgrunnlag og<br />
inngangsverdi bli 50. Det<br />
skal i slike tilfeller ikke<br />
gjøres justering for latent<br />
gevinst/tap fordi mottaker<br />
får et annet skjermingsgrunnlag/inngangsverdi<br />
enn det giver/arvelater<br />
hadde.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
har overfor departementet<br />
reist spørsmål om dette er<br />
en korrekt forståelse, ettersom<br />
løsningen innebærer<br />
diskontinuitet.<br />
Praktisk<br />
gjennomføring og<br />
overgang til nye<br />
regler<br />
For at aksjonærmodellen<br />
skal fungere, er det mye<br />
som må stemme i forhold<br />
til innlevering av opplysninger,<br />
og ikke minst til at<br />
Skattedirektoratets aksjonærregister<br />
fungerer tilfredsstillende.<br />
Mye kan gå<br />
galt hvis dette ikke fungerer.<br />
Siden kostprisen på aksjene<br />
nå blir et viktig element<br />
i forhold til løpende<br />
beskatning av aksjeinntekter,<br />
er det foreslått at kostprisen<br />
skal fastsettes ved<br />
ligningsvedtak på ligningskontoret<br />
i det året aksjen<br />
kjøpes, og at den kun kan<br />
endres etter vanlige regler<br />
om klage i ligningsloven.<br />
Overgang til de nye regler<br />
skal skje fra og med 1.<br />
januar 2006. Utbytte som<br />
vedtas utbetalt i 2006 som<br />
skriver seg fra overskudd<br />
opptjent i selskapet i 2005,<br />
vil dermed bli skattlagt utover<br />
skjermingsgrunnlaget<br />
i 2006.<br />
For selskaper som er<br />
innenfor delingsmodellen<br />
vil avviklingen av beregning<br />
av personinntekt skje<br />
ved at det ikke beregnes<br />
personinntekt i 2006 for<br />
inntekt opptjent i 2005.<br />
Lån fra aksjonær<br />
til aksjeselskap<br />
– ekstrabeskatning<br />
av “høye”<br />
renteinntekter<br />
Skattemyndighetene<br />
forventer forsøk<br />
på tilpasning<br />
til aksjonærmodellen.<br />
Av den grunn<br />
settes det også tak<br />
på den rente privatpersoner<br />
kan<br />
kreve når de låner<br />
ut penger til aksjeselskaper.<br />
Hvis det er en aksjonær<br />
som låner ut penger til selskapet,<br />
vil en vanlig problemstilling<br />
være om renten<br />
han tar ligger for høyt.<br />
Ligger avtalt rente over det<br />
selskapet kunne oppnådd<br />
hos for eksempel bank, blir<br />
det overskytende å regne<br />
som utbytte (ev. lønn).<br />
EKSEMPEL: Selskapet<br />
kunne oppnådd 7 prosent i<br />
bank, men aksjonær krever<br />
9 prosent. 2 prosentpoeng<br />
er dermed ulovlig utdelt utbytte<br />
(noe som utløser dobbeltskatt).<br />
Denne varianten<br />
har imidlertid ikke fått spesielt<br />
mye oppmerksomhet<br />
hittil. Aksjonær har jo mulighet<br />
til å følge spillereglene<br />
for lovlig utbytte, og<br />
dermed ta ut de samme<br />
pengene “skattefritt” (forutsatt<br />
nok penger/verdier i<br />
selskapet).<br />
Når aksjonærmodellen<br />
innføres i 2006, vil dette bli<br />
snudd på hodet. Det vil bli<br />
svært lavt tak for “skattefritt”<br />
utbytte, og aksjonær<br />
vil lete etter mulighet for<br />
fordekt utbytte. Det er snublende<br />
nær å låne ut penger<br />
og kreve høye renter. Derfor<br />
foreslås det at det også for<br />
lån skal fastsettes en skjermingsrente.<br />
Denne renten<br />
skal etter forslaget være lik<br />
renten for utbytte, det vil si<br />
rente på statsobligasjoner<br />
med 5 års løpetid (redusert<br />
med skatteeffekten).<br />
EKSEMPEL: Jeg har<br />
lånt ut 200.000 kroner til<br />
mitt AS, ikke pantesikret.<br />
Jeg krever 7 prosent rente<br />
(dvs. kr 14.000), som er det<br />
banken ville ha tatt. Selskapet<br />
får <strong>fradrag</strong> for betalte<br />
renter, og jeg må inntektsføre<br />
renteinntektene<br />
(på vanlig måte). I tillegg<br />
vil jeg skatte en gang til for<br />
det som overstiger skjermingsrenten<br />
(vi kan forutsette<br />
at den er 2,5 %). Differansen<br />
på 4,5 prosent (7 %<br />
– 2,5 %) er 9.000 kroner. 72<br />
prosent av dette skal jeg da<br />
skatte dobbelt opp av (48,16<br />
%).<br />
(Skjermings<strong>fradrag</strong>et<br />
regnes her av lånesaldo,<br />
ikke kostpris på aksjene,<br />
slik som for utbytte)<br />
● Dette er helt skjematisk.<br />
Det er med andre ord<br />
ikke mulig å ta hensyn<br />
til at selskapet for eksempel<br />
er på konkursens<br />
rand, og ville ha måttet<br />
betale ågerrenter på det<br />
åpne marked. Det blir<br />
altså dobbeltbeskatning<br />
selv om renten er markedsmessig<br />
og nøkternt<br />
fastsatt.<br />
● Dobbeltbeskatning gjelder<br />
for alle lån fra privatpersoner,<br />
med andre<br />
ord også fra personer<br />
som ikke er aksjonærer!<br />
● Ordningen gjelder ethvert<br />
lån, uansett størrelse.<br />
● Gjelder også eksisterende<br />
lån.<br />
Ordningen vil medføre<br />
atskillig papirarbeid: Skjermingen<br />
skal beregnes hver<br />
måned og det vil komme<br />
nye innrapporteringsplikter.<br />
I tillegg kommer at<br />
skjermingsrenten skal fastsettes<br />
i ettertid, slik at den<br />
ikke er klar når selskapet<br />
trenger den.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 13<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
FOTO: BO MATHISEN<br />
BILSK<br />
er pa<br />
Dem som har firmabil<br />
i lavere prisklasser,<br />
kan glede<br />
seg. De med mer<br />
luksuriøse biler,<br />
får en skattesmell<br />
på flere titall tusen<br />
kroner. Også de<br />
som bruker næringsbilen<br />
sin til<br />
privatkjøring kan<br />
vente seg endringer.<br />
Jo nyere<br />
bilen er, desto mer<br />
skatt. Nye regler<br />
trer trolig i kraft<br />
fra 1.1.2005.<br />
Endret sjablonmodell<br />
Regjeringen foreslår å endre<br />
modellen for hvordan<br />
skattepliktig fordel av firmabil<br />
beregnes. Forslaget<br />
er i tråd med modellen foreslått<br />
av arbeidsgruppen fra<br />
Finansdepartementet og<br />
Skattedirektoratet, og som<br />
ble sendt ut på høring tidligere<br />
i vår.<br />
Ut forsvinner dagens<br />
satsmodell, hvor en sats,<br />
gradert etter bilens listepris<br />
som ny, blir multiplisert<br />
med en standard kjørelengde<br />
på 13.000 kilometer<br />
(pluss eventuell kjøring<br />
mellom hjem og arbeid). Inn<br />
kommer en aldersgradert<br />
prosentligningsmodell der<br />
den skattepliktige fordelen<br />
beregnes til 30 prosent av<br />
listeprisen opp til 235.000<br />
kroner og 20 prosent av<br />
eventuell listepris over<br />
235.000 kroner. Biler som<br />
er eldre enn tre år verdsettes<br />
til 75 prosent av listepris<br />
som ny. Reduksjonen<br />
til 75 prosent skjer fra og<br />
med det inntektsåret bilen<br />
har “fylt fire år” (det vil si<br />
36 måneder etter at bilen<br />
ble registrert for første<br />
gang). Hvis bilen ble registrert<br />
første gang 15. juli<br />
2005, er det altså først fra<br />
og med inntektsåret 2009 at<br />
det skal skje en reduksjon<br />
av beregningsgrunnlaget.<br />
Dersom firmabilen kun har<br />
vært til disposisjon en del
ATTEN<br />
rkert<br />
av året, skal det skje en forholdsmessig<br />
fordeling av<br />
firmabiltillegget for et helt<br />
år ut fra antall hele og påbegynte<br />
måneder bilen har<br />
vært til disposisjon.<br />
For elbiler og firmabiler<br />
som brukes over 40.000<br />
kilometer til yrkeskjøring<br />
per år, foreslås det at<br />
grunnlaget skal verdsettes<br />
til 75 prosent av listeprisen<br />
også for de tre første årene<br />
og ytterligere 75 prosent av<br />
dette grunnlaget for biler<br />
som er eldre enn tre år.<br />
Med listepris menes importørens<br />
veiledende listepris<br />
som ny. Det skal som før<br />
gjøres tillegg for listepris på<br />
ekstrautstyr.<br />
Foreslått modell er noe<br />
enklere enn den gjeldende<br />
fordi det ikke blir tillegg for<br />
kjøring hjem–arbeidssted.<br />
Til gjengjeld er den mer<br />
uoversiktlig enn satsmodellen.<br />
Det er umulig å se<br />
hvilke faktorer man hensyntar<br />
ved fastsettelsen av<br />
prosentsatsene på 30 og 20<br />
og listeprisen på 235.000<br />
kroner.<br />
I arbeidsgruppens utregning<br />
ble det lagt til grunn<br />
at en gjennomsnittlig årlig<br />
privat kjørelengde, inklusiv<br />
reiser mellom hjem og arbeidssted,<br />
utgjorde15.000<br />
kilometer. I tillegg er det<br />
foretatt beregninger og lagt<br />
til grunn kostnadstall for<br />
avskrivninger, renter, for-<br />
sikring og driftkostnader.<br />
Alle disse faktorene er så<br />
"bakt inn" i to forskjellige<br />
prosentsatser med et skjæringspunkt<br />
på 235.000 kr.<br />
Det er derfor blitt veldig<br />
uoversiktlig hva som er bestemmende<br />
for hvor stort<br />
inntektstillegget blir.<br />
Når noen vinner, ...<br />
Når regelverk endres er det<br />
som regel alltid noen som<br />
kommer bedre ut enn andre.<br />
Tabellen viser at det<br />
uansett blir en lavere firmabilbeskatning<br />
for dem som<br />
kjører firmabil med listepris<br />
under 200.000 kroner.<br />
For biler under 450.000<br />
kroner vil det bli en lavere<br />
beskatning når bilen er eldre<br />
enn tre år. Taperne er<br />
helt klart de som kjører<br />
dyre firmabiler. De som kjører<br />
biler med en listepris på<br />
750.000 kroner, vil få en økning<br />
av inntektstillegget<br />
med opp til 52.500 kroner<br />
de første tre årene etter at<br />
bilen er ny.<br />
De som tidligere fikk et<br />
betydelig tillegg for kjøring<br />
mellom hjem og arbeidssted<br />
vil nå komme gunstigere ut.<br />
En person med firmabil til<br />
299.000 kroner, som bruker<br />
bilen til og fra jobben 4.000<br />
kilometer hvert år, vil få en<br />
reduksjon i inntektstillegget<br />
på 25.500 kroner de første<br />
tre årene etter at bilen<br />
er ny. Deretter blir inntektstillegget<br />
redusert med<br />
41.525 kroner i forhold til<br />
dagens regler.<br />
Listepris Gjeldende system Nytt system<br />
på Årlige reiser hjem–arbeid Bilens alder<br />
bilen (ny)<br />
0 km 2.000 km 4.000 km 0–3 år over 3 år<br />
151.000 61.100 70.500 79.000 45.300 33.975<br />
199.000 61.100 70.500 79.000 59.700 44.775<br />
201.000 72.150 83.250 94.350 60.300 45.225<br />
249.000 72.150 83.250 94.350 73.300 56.025<br />
251.000 83.200 96.000 108.800 73.700 56.475<br />
299.000 83.200 96.000 108.800 83.300 67.275<br />
301.000 91.000 105.000 119.000 83.700 67.725<br />
400.000 91.000 105.000 119.000 103.500 83.500<br />
500.000 96.000 110.000 124.000 123.500 98.500<br />
750.000 121.000 135.000 149.000 173.500 136.000<br />
Tabellen<br />
Vinnerne er selvsagt også<br />
de som velger å beholde den<br />
samme firmabilen i flere år,<br />
idet skattereglene favoriserer<br />
eldre biler fremfor nye<br />
biler.<br />
Fortsatt for høy<br />
beskatning<br />
I <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
felles høringsuttalelse med<br />
de seks andre organisasjonene,<br />
foreslo foreningen andre<br />
prosentsatser og innslagspunkter<br />
basert på beregninger<br />
av bilkostnadene<br />
enn det som nå er foreslått.<br />
Etter foreningens beregninger<br />
ville et inntektstillegg<br />
på 25 prosent av de første<br />
150.000 kroner av listeprisen<br />
og 15 prosent av<br />
listeprisen over dette, gitt<br />
en mer riktig beskatning.<br />
For øvrig var det enighet<br />
om en reduksjon av beregningsgrunnlaget<br />
til 75 prosent<br />
etter tre år.<br />
Departementet har i<br />
statsbudsjettet ikke begrunnet<br />
hvorfor de har valgt å<br />
opprettholde prosentsatsene<br />
på 30 prosent og 20<br />
prosent. Det er heller ikke<br />
begrunnet noe nærmere<br />
hvorfor skjæringspunktet er<br />
redusert fra 250.000 kroner<br />
(arbeidsgruppens forslag)<br />
til 235.000 kroner. Men departementet<br />
må åpenbart<br />
ha vært enig med oss i at<br />
innslagpunktet på 250.000<br />
kroner var for høyt. Men<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 15<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
sammenlignet med våre beregninger<br />
er både prosentsatsene<br />
og innslagpunktet<br />
fortsatt for høyt.<br />
Årlige justeringer?<br />
Departementet er ikke enig<br />
i at det årlig bør kontrolleres<br />
om prosentsatsene og<br />
skjæringspunktet er riktig.<br />
Etter vårt syn er det nødvendig<br />
å ha et fast system<br />
for hvordan prosentsatsene<br />
og skjæringspunktet skal<br />
fastsettes, og at dette kan<br />
kontrolleres av utenforstående.<br />
Uten et slikt system,<br />
risikerer vi at historien vil<br />
gjenta seg – at det er provenybetraktninger<br />
som styrer<br />
hvilket nivå firmabilbeskatningen<br />
skal ligge på.<br />
Individuell<br />
verdsettelse<br />
Det er fortsatt grupper av<br />
biler som ikke skal skattlegges<br />
etter sjablonreglene,<br />
men etter en individuell<br />
vurdering. Det vil eksempelvis<br />
gjelde lastebiler over<br />
7.500 kilo, busser registrert<br />
for mer enn 15 passasjerer,<br />
motorsykler, biler som er<br />
lite egnet til privat bruk og<br />
Kort historikk<br />
16 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
som heller ikke brukes privat<br />
utover kjøring mellom<br />
hjem og arbeidssted. Tidligere<br />
ble fordelen ved bruk<br />
av slike biler satt til faktisk<br />
privat kjøring multiplisert<br />
med kilometersats. Dette er<br />
ikke lenger mulig når det<br />
legges om til en prosentligningsmodell.Skattedirektoratet<br />
har fått i oppdrag å<br />
fastsette nærmere retningslinjer<br />
for hvordan fordelen<br />
skal beregnes i slike tilfeller.<br />
Næringsbiler<br />
Etter dagens regler skal det<br />
for næringsbiler (biler som<br />
kjøres mer enn 6.000 km i<br />
næring) skje en delvis<br />
tilbakeføring av de <strong>fradrag</strong>sførte<br />
bilutgiftene hvis<br />
bilen brukes til privatkjøring.<br />
Her har skattyter hatt<br />
mulighet til å velge tilbakeføring<br />
beregnet etter de ordinære<br />
firmabilreglene, eller<br />
en tilbakeføring tilsvarende<br />
75 prosent av de<br />
kostnadsførte bilutgiftene<br />
inkludert 10 prosent av bilens<br />
listepris som ny.<br />
Sammenlignet med en<br />
tilbakeføring etter ordinære<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> har sammen med seks andre organisasjoner<br />
klaget til Sivilombudsmannen over nivået på firmabilsatsene<br />
som brukes ved fastsettelse av skattepliktig fordel ved å disponere<br />
firmabil. Firmabilsaken er behørig omtalt i Skattebetaleren<br />
3–2002 (s. 15), 4–2002 (s. 13), 4–2003 (s. 26–27),<br />
5–2003 (s. 42–43), 6–2003 (s. 18), 1–2004 (s. 35), 2–2004<br />
(s. 38) og 4–2004 (s. 28–29).<br />
Samarbeidsorganisasjonene<br />
Dette er organisasjonene som sammen har kjempet for lavere firmabilbeskatning:<br />
● <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
● Selgerforbundet/Norges Handelsreisendes Landsforbund<br />
● Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon (HSH)<br />
● Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO)<br />
● Bilimportørenes Landsforening<br />
● Finansieringsselskapenes Forening<br />
● Norges Bilbransjeforbund<br />
Organisasjonene har sammen utarbeidet rapporten Om skatt og<br />
arbeidsgiveravgift på firmabiler, kjøregodtgjørelser og yrkesbiler.<br />
Rapporten finnes på <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s nettside<br />
skatt.no og på nettsiden nbf.no.<br />
SB-FAKTA<br />
firmabilregler, er stort sett<br />
alltid denne 75-prosentregelen<br />
mer gunstig. Følgende<br />
eksempel viser utregningen<br />
for en bil med listepris på<br />
250.000 kroner etter dagens<br />
regler:<br />
Faktiske utgifter kr 50.000<br />
+ 10 % av bilens<br />
listepris kr 25.000<br />
= Grunnlag for<br />
tilbakeføring kr 75.000<br />
75 % av 75.000 kr<br />
utgjør kr 56.250<br />
Av faktiske utgifter på<br />
eksempelvis 50.000 kroner,<br />
skjer det en tilbakeføring<br />
for privat bruk på 56.250<br />
kroner. Fradrag for avskrivninger<br />
på bilen kommer i<br />
tillegg.<br />
Arbeidsgruppen nedsatt<br />
av Finansdepartementet og<br />
Skattedirektoratet, foreslo å<br />
oppheve denne 75-prosentregelen,<br />
slik at det bare<br />
skulle skje en tilbakeføring<br />
av bilkostnadene etter de<br />
ordinære firmabilreglene.<br />
Dette gikk <strong>Skattebetalerforeningen</strong>,<br />
sammen med andre<br />
organisasjoner, sterkt<br />
imot i vår høringsuttalelse.<br />
I statsbudsjettet foreslår<br />
regjeringen at 75-prosentregelen<br />
likevel blir beholdt<br />
som begrensningsregel, dog<br />
med en liten endring. Det<br />
foreslås at det legges til<br />
grunn en saldoavskrivning<br />
på 17 prosent i stedet for<br />
den gjeldende lineære sats<br />
på 10 prosent. Dette gir følgende<br />
utslag for en bil med<br />
listepris på 250.000 kroner:<br />
Også her vil <strong>fradrag</strong> for<br />
avskrivninger på bilen<br />
komme i tillegg.<br />
Eksemplet viser at<br />
tilbakeføringsbeløpet vil bli<br />
noe høyere når bilen er ny<br />
enn det som gjelder etter<br />
dagens regler, men vil bli<br />
redusert etter hvert som bilen<br />
blir eldre.<br />
Overgangsregler<br />
Tilbakeføringens størrelse<br />
vil etter den nye modellen<br />
avhenge av bilens alder. Siden<br />
yrkesbilene har ulik alder<br />
når reglene trer i kraft<br />
1.1.2005, er det laget overgangsregler<br />
for å hensynta<br />
at grunnlaget for beregning<br />
av 17 prosent er korrekt.<br />
Eksempelvis vil det for bil<br />
registrert 1.1.2003 bli gitt<br />
mulighet for å foreta beregning<br />
ut fra et grunnlag som<br />
utgjør 68,89 prosent av listeprisen<br />
i inntektsåret<br />
2005. Har bilen eksempelvis<br />
hatt en listepris på<br />
250.000 kroner ved registrering<br />
1.1.2003 vil grunnlaget,<br />
etter å ha nedjustert<br />
dette med 17 prosent, bli<br />
207.500 kroner i 2003. Ved<br />
å nedjustere dette med ytterligere<br />
17 prosent i 2004,<br />
vil nytt grunnlag bli<br />
172.225 kroner. Det er<br />
68,89 prosent av opprinnelig<br />
listepris på 250.000 kroner,<br />
og er dermed det<br />
grunnlaget som skal legges<br />
til grunn for denne bilen<br />
når reglene trer i kraft for<br />
inntektsåret 2005.<br />
År 1<br />
Faktiske utgifter: kr 50.000<br />
+ 17 % av kr 250.000: kr 42.500<br />
= Grunnlag for tilbakeføring: kr 92.500<br />
75 % av kr 92.500: kr 69.375<br />
År 2<br />
Faktiske utgifter: kr 50.000<br />
+ 17 % av 207.500: kr 35.275<br />
= Grunnlag for tilbakeføring: kr 85.275<br />
75 % av kr 85.275: kr 63.956
Bindende forhåndsuttalelser<br />
fra ligningskontorene<br />
Finansdepartementet<br />
fremmer forslag<br />
til en ordning med<br />
bindende forhåndsuttalelser<br />
fra ligningskontorene.<br />
Ordningen vil<br />
være et servicetilbud<br />
til lønnstakere,<br />
pensjonister<br />
og mindre næringsdrivende<br />
med<br />
enkle skattemessige<br />
forhold.<br />
Ligningskontorene skal<br />
på forholdsvis kort frist –<br />
på anmodning fra skattyter<br />
– kunne gi bindende uttalelser<br />
om konkrete skattespørsmål<br />
før igangsetting<br />
av de disposisjoner som<br />
spørsmålet angår.<br />
Ordningen vil være et<br />
supplement til ligningskontorenes<br />
alminnelige veiledningsplikt<br />
etter ligningsloven<br />
§ 3–1 og Skattedirektoratets<br />
ordning med<br />
bindende forhåndsuttalelser.<br />
Departementet foreslår<br />
at saksbehandlingsfristen<br />
skal settes til fire uker, og<br />
at gebyret for lønnstakere,<br />
pensjonister og deres bo settes<br />
til et halvt rettsgebyr.<br />
Det er i dag på 845 kroner,<br />
og halvparten blir dermed<br />
422,50 kroner. Det samme<br />
gebyret gjelder for personlig<br />
næringsdrivende i spørsmål<br />
som ikke er relatert til næringsvirksomheten.<br />
For øvrig<br />
gjelder samme gebyrsatser<br />
som ved bindende forhåndsuttalelser<br />
fra<br />
Skattedirektoratet.<br />
Departementet går inn<br />
for at kompliserte saker og<br />
saker av allmenn interesse<br />
eller prinsipiell betydning,<br />
skal behandles av Skattedirektoratet.<br />
Bindende forhåndsuttalelser<br />
fra ligningskontorene<br />
skal ikke<br />
kunne påklages administrativt<br />
eller bringes inn for<br />
domstolene. Hvor lenge en<br />
bindende uttalelse skal ha<br />
virkning, vil bli klargjort i<br />
det videre forskriftsarbeidet.<br />
Departementet foreslår<br />
at lovendringen trer i kraft<br />
tidligst mulig våren 2005.<br />
Har regjeringen satt<br />
ut “musefella”?<br />
I forslaget til budsjett for 2005 har man foreslått en avvikling<br />
av fordelsbeskatningen av egen bolig. I proposisjonens<br />
side 15 beskrives dagens prosentligningsmodell ved at<br />
“Når vilkårene for prosentligning er oppfylt, blir kontante<br />
(vår utheving) leieinntekter i praksis skattefrie for boligeieren…”.<br />
Hvis vi skrur tiden tilbake til sommermånedene, hvor<br />
avisene fortalte om desperate mennesker på boligjakt med<br />
helt andre betalingsmidler enn kontanter, kan vi jo tenke<br />
oss artige skattemessige problemstillinger som verdsettelse,<br />
sannsynliggjøring av verdi, ligningsmyndighetenes kontroller<br />
og så videre …<br />
Momsøkning<br />
finansierer<br />
skatteletter<br />
I statsbudsjettet for<br />
2005 foreslår regjeringenskatteletter.<br />
Dette skal<br />
finansieres ved at<br />
momssatsen økes<br />
med 1 prosentpoeng.<br />
Den generelle momssatsen<br />
økes fra 24 til 25 prosent,<br />
matmomsen økes fra 12 til<br />
13 prosent og satsen for<br />
persontransport og lisensavgiften<br />
til NRK økes fra 6<br />
til 7 prosent.<br />
Det er beregnet at dette<br />
gir staten 6 milliarder kroner<br />
i økte inntekter, hvorav<br />
økningen av matmomsen<br />
utgjør 600 millioner kroner.<br />
Moms på<br />
infrastrukturtjenester<br />
– flyplasser og<br />
jernbane<br />
Fra 1. mars i år det ble det<br />
innført moms på persontransporttjenester.<br />
Nå foreslår<br />
regjeringen at det også<br />
skal bli moms på infrastrukturtjenester<br />
som gjelder<br />
bruk av flyplasser og<br />
jernbane. I dag er de fleste<br />
av slike tjenester unntatt<br />
fra moms fordi de anses å<br />
være utleie av fast eiendom.<br />
Det innebærer at utleier<br />
ikke får <strong>fradrag</strong> for inngående<br />
moms på sine kostnader,<br />
og momsen “bakes inn”<br />
i leievederlaget til flyselskaper<br />
og jernbane som dermed<br />
ikke får <strong>fradrag</strong>.<br />
Moms på kinobilletter<br />
Det foreslås moms på kinobilletter,<br />
men med redusert<br />
sats på 7 prosent. Kinoer vil<br />
få full <strong>fradrag</strong>srett for inngående<br />
avgift (25 %). Spillefilmprodusenter-<br />
og distributører<br />
skal beregne moms<br />
ved salg eller utleie av film<br />
med vanlig sats på 25 prosent.<br />
Unntak for moms ved<br />
salg av brukte varer<br />
Unntaket er begrenset til<br />
bruktbutikker med allmennyttig<br />
formål, hvor<br />
overskuddet i sin helhet går<br />
til veldedige og allmennyttige<br />
formål. I tillegg må butikken<br />
kun selge varer den<br />
har fått, ikke kjøpt, og kun<br />
benytte frivillig ulønnet arbeidskraft.<br />
De butikkene<br />
som kommer inn under<br />
unntaket, får ikke <strong>fradrag</strong><br />
for sin inngående moms.<br />
Taxfree-salg ved<br />
ankomst på flyplass<br />
Det foreslås at det åpnes for<br />
taxfree-salg ved ankomst til<br />
norske flyplasser, men det<br />
er ikke sagt noe om når<br />
denne endringen kan<br />
komme.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 17<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
FOTO: BO MATHISEN<br />
Regjeringen foreslår<br />
at fordelsbeskatningen<br />
av egen<br />
bolig og fritidsbolig<br />
avvikles fra og<br />
med inntektsåret<br />
2005. Selv om fordelsbeskatningen<br />
fjernes, vil likevel<br />
leieinntekter som i<br />
dag inngår i prosentligningenfortsatt<br />
være skattefrie.<br />
Bortfall av boligskatten<br />
gir en<br />
skattelettelse på<br />
rundt 1,8 milliarder<br />
kroner for om<br />
lag 1,3 millioner<br />
skattytere.<br />
Fortsatt skattefritak<br />
for leieinntekter fra<br />
egen bolig og<br />
fritidsbolig<br />
Med avvikling av prosentligningsreglene<br />
bortfaller<br />
den gjeldende sjablonbeskatningen<br />
av egen bolig.<br />
Faktiske leieinntekter vil<br />
ikke lenger anses konsumert<br />
av prosentinntekten.<br />
Det foreslås likevel at leieinntekter<br />
som i dag inngår i<br />
prosentligningen skal være<br />
skattefrie også etter avviklingen<br />
av fordelsbeskatningen.<br />
Departementet viser<br />
til at husholdningene i<br />
stor grad har tilpasset seg<br />
til gjeldende regler, og at<br />
mange finansierer boligen<br />
delvis gjennom utleie. Ordinær<br />
beskatning av leieinntekt<br />
fra bolig vil i praksis<br />
kunne innebære en betydelig<br />
innstramming for mange<br />
boligeiere, men også føre til<br />
en rekke kontroll- og avgrensningsspørsmål.For-<br />
slaget betyr at alle som<br />
leier ut en hybel eller loftsleilighet<br />
fortsatt kan få<br />
skattefrie kroner hver<br />
eneste måned.<br />
For boliger hvor vilkårene<br />
for skattefri utleie ikke<br />
er oppfylt, oppstår spørsmålet<br />
om skattlegging av den<br />
delen eieren benytter selv<br />
som egen bolig. Etter gjeldende<br />
regler inngår leieverdien<br />
av den delen som benyttes<br />
til egen bolig i bruttoinntekten<br />
fra<br />
eiendommen.<br />
Den delen av eiendommen<br />
som benyttes som egen<br />
bolig for eieren foreslås fritatt<br />
for beskatning, uavhengig<br />
av om vilkårene for<br />
skattefritak for faktiske<br />
inntekter fra utleie mv. er<br />
oppfylt. Skattefritaket for<br />
egen boligbruk skal også<br />
gjelde hvor eieren benytter<br />
boligen selv en begrenset<br />
del av inntektsåret, og boligen<br />
ellers benyttes til utleie<br />
mv.<br />
Stryker <strong>fradrag</strong> for<br />
ekstraordinær skade<br />
Ved avviklingen av prosentligningsreglene<br />
og innføringen<br />
av eget skattefritak,<br />
vil ikke ekstraordinære<br />
kostnader ved boligen ha<br />
tilknytning til skattepliktig<br />
inntekt. Regjeringen foreslår<br />
derfor å fjerne skatte<strong>fradrag</strong>et<br />
for ekstraordinær<br />
skade på bolig. I dag kan du<br />
få <strong>fradrag</strong> for utgifter over<br />
10.000 kroner, hvis du har<br />
ekstraordinære skader på<br />
boligen, for eksempel sopp-,<br />
råte- eller vannskade. Ekstraordinær<br />
skade vil typisk<br />
være sopp-, storm- og vannskade.<br />
Merk derfor at<br />
2004 kan bli siste mulighet<br />
for et slikt <strong>fradrag</strong>.<br />
Fradraget utgjør ofte be-<br />
Vil fjerne b<br />
18 SKATTEBETALEREN 5-2004
tydelige beløp i spart skatt.<br />
Men når skatten på bolig<br />
fjernes, velger altså regjeringen<br />
å opprettholde symmetrien.<br />
Skattefritak også for<br />
våningshus på<br />
gårdsbruk<br />
Det foreslås at skattefritaket<br />
også skal omfatte våningshus<br />
som brukes som<br />
egen bolig på gårdsbruk<br />
med naturlig arrondert<br />
tomt, selv om slike boliger i<br />
dag regnskapslignes (ikke<br />
prosentlignes). Det må derfor<br />
trekkes en grense<br />
mellom ikke-<strong>fradrag</strong>sberettigede<br />
kostnader som er pådratt<br />
i forbindelse med våningshuset,<br />
og <strong>fradrag</strong>sberettigede<br />
kostnader som er<br />
pådratt i tilknytning til bruket<br />
for øvrig. Fordelingen<br />
av kostnadene må vurderes<br />
i hvert enkelte tilfelle.<br />
Skattefritaket gjør det<br />
unødvendig å vurdere leieverdien<br />
av våningshuset<br />
(som kan være vanskelig å<br />
stipulere fordi boligen ligger<br />
som en del av en større<br />
eiendom). Det legges ellers<br />
opp til at grensen mellom<br />
full skattefrihet og skattlegging<br />
av leieinntekter ved direkte<br />
ligning trekkes på tilsvarende<br />
måte som for andre<br />
boliger. Dette er en<br />
ytterligere lempning for<br />
bøndene, i det den tidligere<br />
regnskapsligningen ikke<br />
åpnet for skattefrie utleieinntekter<br />
ved delvis eller<br />
kortvarig utleie.<br />
Føderådsbolig,<br />
bruksrett og fri bruk<br />
Det foreslås at føderådsmottakere<br />
som etter gjeldende<br />
praksis blir prosentlignet,<br />
skal være omfattet av skattefritaket.<br />
Dette innebærer<br />
at føderådsmottakers fordel<br />
ved egen bruk av boligen<br />
ikke vil være skattepliktig<br />
når føderådsmottaker (i<br />
henhold til den opprinnelige<br />
føderådskontrakten og som<br />
en varig ordning) bærer alle<br />
driftskostnadene knyttet til<br />
boligen. Når føderådsmottakerens<br />
fordel ved egen bruk<br />
av boligen er omfattet av<br />
skattefritaket, vil føderådsyteren<br />
ikke ha rett til <strong>fradrag</strong><br />
for sine eventuelle<br />
kostnader som er henførbare<br />
til føderådsboligen.<br />
Den nevnte praksis for føderådsboliger<br />
er mest utbredt<br />
ved overdragelse av jord- og<br />
skogbrukseiendommer, men<br />
gjelder også for avtaler om<br />
borett ved overdragelse av<br />
andre faste eiendommer.<br />
Når en boligeiendom (eksempelvis<br />
enebolig, leilighet<br />
eller fritidsbolig) benyttes<br />
vederlagsfritt av eierens<br />
nære slektninger mot å<br />
svare vedlikeholdskostnader,<br />
foreslås det skattefritak<br />
for bruksfordelen, både<br />
for eier og brukere. Det legges<br />
opp til at kretsen av<br />
nære slektninger trekkes på<br />
samme måte som etter dagens<br />
praksis om prosentligning<br />
for disse tilfellene, dvs.<br />
til eksempelvis barn, søsken,<br />
foreldre, besteforeldre,<br />
søskenbarn og nevø/niese. I<br />
andre tilfelle av vederlagsfri<br />
bruk skal boligen regnskapslignes<br />
hos eieren.<br />
Fjerner valgadgangen<br />
for fredede og<br />
bevaringsverdige<br />
boliger<br />
Eiere av boliger som er fredet<br />
eller regulert til spesialområde<br />
med formål bevaring,<br />
kan i dag velge om boligen<br />
skal prosentlignes<br />
eller regnskapslignes. Bak-<br />
Beregnet prosentinntekt av<br />
egen bolig og fritidshus<br />
fjernes<br />
Inntekt av prosentlignet boligeiendom: Ligningsverdi opp til<br />
451.000 kr – 90.000 kr x 2,5 %. Ligningsverdi som overstiger<br />
451 000 kr x 5 %. Foreslått fjernet.<br />
EKSEMPEL:<br />
Anta at ligningsverdien er 400.000 kr. Med dagens regler utgjør<br />
prosentinntekten 7.750 kr ((400.000 kr – 90.000 kr) x 2,5 %).<br />
Skatten utgjør dermed 2.170 kr (7.750 kr x 28 %). Med de foreslåtte<br />
reglene sparer man skatt med et tilsvarende beløp.<br />
Inntekt av prosentlignet fritidseiendom: Ligningsverdi opp til<br />
451.000 kr x 2,5 %. Ligningsverdi som overstiger 451.000 kr x 5<br />
%. Foreslått fjernet.<br />
grunnen for denne valgadgangen<br />
er at det ofte er ekstra<br />
kostnader knyttet til<br />
vedlikehold av slike boliger,<br />
og at prosentligning derfor<br />
kan gi en for høy beregnet<br />
inntekt.<br />
Når egen bolig blir generelt<br />
fritatt for skattlegging,<br />
vil det ikke lenger være<br />
grunnlag for en bestemmelse<br />
om regnskapsligning<br />
som et valgfritt alternativ<br />
til prosentligning. Valgadgangen<br />
er derfor foreslått<br />
fjernet for boliger som faller<br />
inn under skattefritaket.<br />
Fradrag for kostnad<br />
ved overgang til<br />
skatteplikt<br />
Etter dagens regler begrenses<br />
<strong>fradrag</strong>sretten for kostnader<br />
noe etter endring av<br />
ligningsmåte, for å unngå<br />
at periodisk vedlikehold bevisst<br />
fases inn mot perioder<br />
med direkte <strong>fradrag</strong>srett for<br />
slike kostnader.<br />
Selv om prosentligning<br />
av egen bolig oppheves, er<br />
det fortsatt et behov for å<br />
begrense <strong>fradrag</strong>sretten for<br />
vedlikeholdskostnader, når<br />
bruken av boligen endres<br />
slik at utleie går fra å være<br />
skattefri til å bli skattepliktig.<br />
Dagens begrensningsregel<br />
er foreslått opprettholdt.<br />
Ved overgang fra skatteplikt<br />
(regnskapsligning) til<br />
skattfrihet vil det derimot<br />
ikke lenger være grunnlag<br />
for <strong>fradrag</strong>. Begrunnelsen<br />
er at kostnadene ikke<br />
lenger har tilknytning til en<br />
skattepliktig inntekt. Det<br />
vil derfor ikke bli gitt noen<br />
form for <strong>fradrag</strong> for vedlikeholdskostnader<br />
når vilkårene<br />
for skattefrihet er oppfylt.<br />
oligskatten<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 19<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
Fritaksm<br />
I forslaget til skattereform<br />
som ble<br />
lagt frem i mars i<br />
år, ble det foreslått<br />
å innføre en såkalt<br />
fritaksmodell for<br />
aksjegevinster og<br />
aksjeutbytter til<br />
selskapsaksjonærer.<br />
Forslaget ble<br />
videreført i regjeringensbudsjettforslag<br />
for 2005.<br />
Hvis forslaget vedtas,<br />
får vi et komplisert<br />
regelverk i<br />
hendene.<br />
20 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Den foreslåtte modellen er i<br />
et nøtteskall slik: Dersom et<br />
selskap eier aksjer i et annet<br />
selskap, kan gevinst ved<br />
salg av disse aksjene skje<br />
uten beskatning for selskapet.<br />
I tråd med symmetriprinsippet<br />
vil det heller<br />
ikke gis <strong>fradrag</strong> for tap. På<br />
samme måte vil selskaper<br />
som eier aksjer i andre selskaper<br />
kunne motta utbytte<br />
uten beskatning. Den foreslåtte<br />
aksjonærmodellen<br />
med skjermings<strong>fradrag</strong> vil<br />
altså ikke gjelde i disse tilfellene.<br />
Dette høres enkelt og<br />
greit ut, men jeg skal love<br />
dere at dette blir alt annet<br />
enn enkelt dersom det blir<br />
vedtatt. Det sørger de<br />
mange overgangsreglene og<br />
særreglene for. På den annen<br />
side er slike regler nødvendig<br />
for å forhindre uønsket<br />
tilpasning. Vi skal her<br />
gjennomgå noen av de viktigste<br />
særreglene som er<br />
foreslått. Men først er det<br />
greit å vite hvilke selskaper<br />
regelen gjelder, for det er<br />
nemlig ikke alle.<br />
Hvilke selskaper<br />
omfattes av<br />
fritaksmodellen?<br />
Ikke alle selskaper skal omfattes<br />
av fritaksmodellen,<br />
men følgende selskaper er<br />
foreslått: Aksjeselskaper,<br />
allmennaksjeselskaper, sparebanker,<br />
andre selveiende<br />
finansieringsforetak, gjensidige<br />
forsikringsselskaper,<br />
kommuner, fylkeskommuner,<br />
interkommunalt selskap,<br />
selskap som er heleid<br />
av staten, samvirkeforetak,<br />
aksjefond, foreninger, stiftelser<br />
samt konkurs- og administrasjonsbo<br />
etter debitor<br />
omfattet av fritaksmodellen.<br />
Også tilsvarende utenlandske<br />
selskaper omfattes<br />
av modellen.<br />
Fradrag for utgifter<br />
Med dagens regler for beskatning<br />
av aksjegevinster<br />
og <strong>fradrag</strong> for tap er det<br />
mulig å kreve <strong>fradrag</strong> for<br />
utgifter i tilknytning til aksjen<br />
etter hovedregelen om<br />
<strong>fradrag</strong> i skatteloven § 6–1.<br />
Dette gjelder for eksempel<br />
utgifter til kurtasje mv.<br />
Disse utgiftene vil ikke<br />
lenger være <strong>fradrag</strong>sberettigede<br />
dersom forslaget blir<br />
vedtatt, idet utgiftene ikke<br />
lenger knytter seg til en<br />
skattepliktig inntekt. Er aksjeinvesteringenlånefinansiert,<br />
vil det fortsatt være<br />
<strong>fradrag</strong>srett for gjeldsrentene.<br />
Skattemotivert<br />
tilpasning<br />
Det er nærliggende å tro at<br />
selskapene vil tilpasse seg<br />
de nye reglene, typisk ved å<br />
selge innmat i selskapene<br />
de eier aksjer i når de forventer<br />
tap, og å selge aksjer<br />
hvis de forventer gevinst.<br />
Departementet vurderer i<br />
Odelstingsproposisjonen om<br />
det er behov for spesielle regler<br />
for å slå ned på slike<br />
tilpasninger, men konkluderer<br />
med at det foreløpig<br />
ikke fremmes regler. Den<br />
ulovfestede regel om<br />
gjennomskjæring for skattemotiverte<br />
og illojale tilpasninger<br />
til skattereglene, vil<br />
selvfølgelig også gjelde her.<br />
Når gjelder reglene<br />
fra?<br />
Reglene om aksjegevinster<br />
er foreslått trådt i kraft fra<br />
26. mars 2004. Det vil si<br />
samme dag som regjeringen<br />
la frem sitt forslag til skattereform.<br />
Bakgrunnen for<br />
dette var å hindre at folk<br />
ville skynde seg å realisere<br />
aksjer med tap før ikrafttre-
odellen<br />
delsesdato, og vente med å<br />
realisere aksjer med gevinst<br />
til etter ikrafttredelsen.<br />
Forslaget kom som et<br />
sjokk for mange selskapsaksjonærer<br />
som hadde realisert<br />
aksjer med store gevinster,<br />
og som senere i året<br />
skulle realisere andre aksjer<br />
med tap for å utradere<br />
gevinsten. I henhold til forslaget<br />
ville dette ikke være<br />
mulig. Regjeringen har<br />
imidlertid foreslått en overgangsregel<br />
som skal gjelde<br />
ut 2004, og som skal sørge<br />
for å avhjelpe selskaper som<br />
befinner seg i denne potensielt<br />
kostbare situasjonen.<br />
Netto tap i perioden 26.<br />
mars til 31. desember 2004<br />
skal etter forslaget kunne<br />
benyttes til å nøytralisere<br />
skattyters netto gevinst pr.<br />
26. mars 2004 under forutsetning<br />
av at:<br />
● aksjene var eid per 25.<br />
mars 2004<br />
● tapet ikke er knyttet til<br />
overføring innen skattekonsern<br />
● selskapet ikke erverver<br />
nye aksjer innen 31.desember<br />
2005 i det selskap<br />
som tapet knytter<br />
seg til<br />
Tapet kan ikke bidra til å<br />
etablere et underskudd –<br />
<strong>fradrag</strong>sretten “stopper i<br />
null”.<br />
For utbytte er fritaksmodellen<br />
foreslått innført<br />
allerede fra 1.januar 2004.<br />
Hva bør vi gjøre for å<br />
tilpasse oss?<br />
Det har vært mye snakk om<br />
hvordan man bør tilpasse<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
seg til fritaksmodellen, og<br />
til det kan man si at departementet<br />
har gjort en god<br />
jobb med å forsøke å tette<br />
alle hull. Jeg er imidlertid<br />
sikker på at dersom modellen<br />
blir vedtatt, vil det<br />
dukke opp flere hull, og måter<br />
å tilpasse seg på.<br />
Et spørsmål kan være om<br />
selskaper som sitter på<br />
store gevinster i aksjer bør<br />
selge unna nå i 2004, få<br />
skattefri gevinst, og så dele<br />
ut skattefritt utbytte til aksjonærene<br />
i 2005. Aksjonærmodellen<br />
er som kjent<br />
ikke planlagt innført før i<br />
2006. Sier forslaget noe om<br />
dette? Ja, her er det foreslått<br />
en overgangsregel C til<br />
skatteloven § 2–38 som teknisk<br />
langt på vei følger reglene<br />
om korreksjonsinntekt.<br />
Tanken er at slik utdeling<br />
skal føre til beskatning<br />
på selskapets hånd.<br />
Når det gjelder de problemer<br />
som oppstår i tilknytning<br />
til midlertidige forskjeller<br />
ved innføring av<br />
modellen, er de også søkt<br />
løst i en overgangsregel D<br />
til § 2–38. Tanken er at<br />
både midlertidige forskjeller<br />
og korreksjonsinntektsreglene<br />
skal bestå i 2004 og<br />
2005 selv om forskjellene<br />
blir permanente. Departementet<br />
vil gi utfyllende regler.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 21<br />
FORSLAG TIL 2005-BUDSJETTET ■
Norske aksjeselskapers<br />
investeringer i utlandet<br />
Fritaksmodellen er<br />
begrunnet i blant<br />
annet å hindre kjedebeskatning.<br />
Skal<br />
modellen gjelde<br />
aksjegevinster fra<br />
hele verden, vet vi<br />
jo at dette hensynet<br />
ikke alltid er<br />
like sterkt fordi<br />
selskapsinntektene<br />
flere steder beskattes<br />
lavt, eller<br />
ikke i det hele tatt.<br />
På grunn av frykten for tilpasninger<br />
i forhold til utlandet<br />
er det foreslått særregler<br />
i fritaksmodellen for<br />
investeringer utenfor EØSområdet.<br />
Det er derfor foreslått<br />
at modellen ikke skal<br />
gjelde for:<br />
● gevinst/tap ved salg av<br />
aksjer i selskap hjemmehørende<br />
i lavskatteland<br />
utenfor EØS – uansett<br />
eierandel; og<br />
● gevinst/tap ved salg av<br />
aksjer i selskap med inntekt<br />
fra selskap utenfor<br />
EØS – hvis eierandelen<br />
er lavere enn 10 prosent<br />
(porteføljeinvesteringer,<br />
se nedenfor).<br />
Lavskatteland<br />
Med “lavskatteland” menes<br />
land der den alminnelige inntektsskatten<br />
på det samlede<br />
overskudd er minst 2/3 lavere<br />
enn den skatten selskapet ville<br />
ha blitt ilignet hvis det hadde<br />
vært hjemmehørende i Norge.<br />
Det er foreslått at hvilke land<br />
dette eksplisitt gjelder skal<br />
fremgå av forskrift.<br />
22 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Grunnen til at dette kun<br />
gjelder selskaper utenfor<br />
EØS-området, er for å være<br />
sikker på å ikke lage regler<br />
i strid med EØS-avtalen.<br />
Gevinst/tap på investeringer<br />
i lavskatteland<br />
innenfor EØS vil altså omfattes<br />
av fritaksmodellen.<br />
Norsk selskap som får<br />
gevinst/tap ved salg av aksjer<br />
i selskap hjemmehørende<br />
i lavskatteskatteland<br />
utenfor EØS, vil altså måtte<br />
betale skatt av gevinst/få<br />
<strong>fradrag</strong> for tap på vanlig<br />
måte.<br />
@Mt:Utbytte i fritaksmodellen<br />
Fritaksmodellen skal<br />
gjelde i hele EØS-området.<br />
Myndighetene ønsker å<br />
sikre seg mot at nye regler<br />
helt sikkert ikke strider<br />
mot EØS-avtalen. Dette<br />
hensynet gjelder ikke utenfor<br />
EØS. På grunn av dette,<br />
og på grunn av faren for tilpasninger,<br />
foreslås det på<br />
samme måte som for aksjegevinster<br />
og -tap, særregler.<br />
Forslaget går ut på at fritaksmodellen<br />
for aksjeutbytter<br />
ikke skal gjelde selskaper<br />
som er hjemmehørende<br />
utenfor EØS. I<br />
motsetning til hva som gjelder<br />
for gevinst/tap vil det<br />
også gjelde ikke-lavskatteland.<br />
Mottar et selskap i<br />
Norge utbytte fra et selskap<br />
i USA, skal dette utbyttet<br />
skattlegges i Norge som nå,<br />
med kredit<strong>fradrag</strong> for skatt<br />
betalt i USA.<br />
På samme måte som for<br />
gevinst/tap er fritaksmodellen<br />
foreslått å ikke gjelde<br />
utbytte fra selskap innenfor<br />
EØS med inntekter fra porteføljeinvesteringer<br />
utenfor<br />
EØS. (Mer om dette nedenfor).<br />
Nærmere om kravet<br />
til eierandel – selskap<br />
med inntekter fra<br />
porteføljeinvesteringer<br />
utenfor EØS<br />
Som vi har sett er det både<br />
for gevinst/tap og utbytte<br />
foreslått at fritaksmodellen<br />
ikke skal gjelde selskaper<br />
med inntekter fra såkalte<br />
porteføljeinvesteringer<br />
utenfor EØS. Med “porteføljeinvesteringer”<br />
menes investeringer<br />
der investor<br />
ikke har til hensikt å utøve<br />
aktivt eierskap, men har<br />
mer karakter av å være<br />
passive kapitalplasseringer.<br />
Grensen er satt ved 10 prosent<br />
eierandel (både kapital<br />
og stemmer!) for å betraktes<br />
som aktiv (direkte) eier som<br />
omfattes av fritaksmodellen.<br />
I tillegg må aksjeposten<br />
eies i minst to år. Eierandelen<br />
må være på minst 10<br />
prosent på tidspunktet for<br />
innvinning/tap, og hele den<br />
forutgående toårsperiode.<br />
Det betyr at:<br />
● har selskapet gevinst eller<br />
utbytte, bør det sørge<br />
for å holde seg over 10<br />
prosent eie sammenhengende<br />
i to år før innvinning.<br />
Da omfattes<br />
inntekten av fritaksmodellen.<br />
● har selskapet tap, bør<br />
det sørge for å holde seg<br />
under 10-prosentgrensen,<br />
slik at det kommer<br />
utenfor fritaksmodellen,<br />
og får <strong>fradrag</strong>.<br />
● selv om selskapet har investert<br />
i en betydelig eierandel,<br />
vil det gevinsten<br />
likevel bli skattepliktig<br />
dersom aksjene selges<br />
før det har gått to år.<br />
Det er her foreslått overgangsregler<br />
som gjelder fra<br />
6. oktober 2004 (dato da<br />
budsjettforslaget ble lagt<br />
frem). For innvinning eller<br />
oppofrelse før 6. oktober<br />
gjelder ikke toårsregelen i<br />
det hele tatt, kun 10-prosentregelen<br />
på innvinnings-<br />
/tapsdagen. For innvinning<br />
eller oppofrelse etter 6. oktober,<br />
gjelder toårsregelen<br />
kun tilbake til 6. oktober.<br />
Overgangsreglene skal brukes<br />
dersom beskatning etter<br />
de ordinære regler blir<br />
til ugunst for skattyter.<br />
Det utenlandske<br />
selskapets<br />
investeringer i aksjer<br />
Dette vil for eksempel være<br />
dersom et aksjeselskap i<br />
Norge investerer i et aksjefond<br />
eller investeringsselskap,<br />
hvis inntekter blant<br />
annet kommer fra investeringer<br />
i selskap utenfor<br />
EØS.<br />
Det utenlandske<br />
fondet/investeringsselskapet<br />
genererer inntekter ved<br />
å plassere pengene i verdipapirer/aksjer<br />
mv. i USA,<br />
Kina, Polen, Danmark,<br />
Frankrike og Japan. Det<br />
kjøpes og selges stadig vekk<br />
innenfor fondet, gjerne hver<br />
dag, og i hvert fall hver uke.<br />
Selskapet i Norge må – etter<br />
forslaget – holde styr på<br />
eierandeler i henholdsvis<br />
USA, Kina, Polen og så videre<br />
på årsbasis, for å<br />
kunne regne ut om man er<br />
innenfor eller utenfor 10prosentregelen!
Gi bort to personlige medlemskap i <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
i julegave, og betal kun for ett!<br />
Nå har du muligheten til å starte julegaveinnkjøpene dine. Du kan glede to venner, naboer<br />
eller kollegaer ved å gi de et personlig medlemskap i <strong>Skattebetalerforeningen</strong> i julegave.<br />
Du får regningen, og betaler kun for et av medlemskapene, totalt kr 385,-.<br />
Gavekort<br />
Personlig medlemskap for 2005 i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
Medlemskapene kan kun gis bort til nye medlemmer.<br />
Kampanjen varer til 10.12.04. Det gis ikke ut vervepremie<br />
til den som benytter seg av tilbudet.<br />
Alle medlemmer har fortsatt også muligheten til å verve på vanlig måte, og velge blant våre<br />
vervepremier: 5 skrapelodd for 1 medlem og kikkert eller ryggsekk for 2 vervede medlemmer.<br />
Alle som verver medlemmer i 2004 er også med på trekningen av et reisegavekort verdi<br />
kr 10 000,-.<br />
Pris personlig medlemskap for 2005: kr 385,-.<br />
Vennligst send vervepremien/regningen til:<br />
Navn:<br />
Adresse: Postnr./ -sted:<br />
Telefon dagtid: Medl.nr:<br />
E-Post:<br />
Ønsket premie:<br />
■ Jeg ønsker å gi bort 2 personlige medlemskap i julegave og betaler kun kr 385,-.<br />
■ Jeg har vervet et medlem og ønsker 5 skrapelodd som premie<br />
■ Jeg har vervet to medlemmer og ønsker:<br />
■ 1 ryggsekk som premie ■ kikkert som premie<br />
■ Jeg har vervet et medlem, men ønsker å spare opp slik at jeg ved neste verving kan få en ryggsekk eller en<br />
kikkert (Må skje i løpet av 6 mnd)<br />
Jeg har vervet/ønsker å gi bort medlemskap til:<br />
Navn:<br />
Adresse: Postnr./ -sted:<br />
Tlf: E-Post:<br />
og<br />
Navn:<br />
Verv en venn til<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Adresse: Postnr./ -sted:<br />
Tlf: E-Post:<br />
Premien sendes så snart kontingenten er betalt.<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>, postboks 213 Sentrum - 0103 OSLO<br />
Tlf: 22 97 97 00 Faks: 22 33 71 80 www.skatt.no<br />
Årets julegave!
NYSTRØKE<br />
Frynsegoder har altfor lenge hatt et mistenksomhetens<br />
slør over seg. Det er helt ufortjent, for<br />
det er prima alternativer som belønningsform –<br />
både for ansatte og arbeidsgivere.<br />
Sir Winston Churchill gikk neppe frynset kledd. Det er min gjetning etter å ha beskuet<br />
slåbroken hans. Den henger i et glasskap i skjortebutikken Turnbull & Asser i<br />
71 & 72 Jermyn Street i London. Men ikke for det, han deltok i en del kriger – i én av<br />
dem som statsminister – og i krig skal man som kjent ikke alltid ha sine beste bukser<br />
på!<br />
Jeg gjetter på at du har hørt eller sett Churchills ord “we shall fight on the beaches,<br />
we shall fight ...”. Ville du hørt eller sett dem om han i stedet hadde sagt “Vi vil måtte<br />
vurdere gjengjeldelse dersom noen skulle komme til å ...” tror du? Svaret er vel opplagt:<br />
Jeg tror ikke det!<br />
Skattespråket er vanligvis ikke noen enkel materie. Det er ofte ord på ord på ord.<br />
Når det lykkes noen å komme med et skattespråklig lykketreff som frynsegoder – og<br />
jeg vet ærlig talt ikke hvem eller hvor det kommer fra! –, synes jeg vi skal trykke det<br />
til våre bryst.<br />
Men jeg skjønner mistenksomheten. Opptrevlet, tjafset, medtatt, slitt, moralsk tvilsom,<br />
ikke helt hederlig, er ordboksdefinisjoner og -beskrivelser av frynset eller frynser.<br />
På den annen side: Det er mer sving over frynsegoder enn det noen gang kommer<br />
til å bli over det papirknitrende ordet naturalytelser.<br />
Og det er frynsegoder som er temaet denne gangen. Alternative belønningsformer<br />
utover hard cash. Aviser, behandlingsutgifter, barnehage, utdannelse, lån i arbeidsforhold,<br />
telefon, hjemme-pc, forsikringsordninger og firmabil er eksempler – og det<br />
finnes flere.<br />
Vi skal følge 38 år gamle Preben, og vi skal vise og konkretisere med tall om det lønner<br />
seg for ham å takke ja til ett frynsegode i det hele tatt, og hva han bør være klar<br />
over hvis han må velge mellom to eller flere.<br />
God lesning! BENGT ERIKSEN<br />
– FRYNSET
T SKJORTE<br />
E BUKSE!
FRYNSE<br />
– hvor gunstig e<br />
Aviser, forsikring,<br />
behandlingsutgifter,<br />
barnehage, utdannelse,<br />
lån i arbeidsforhold,telefon,<br />
hjemme-pc,<br />
bredbånd, forsikringsordninger,firmabil<br />
– ja you<br />
name it, som det<br />
heter i våre dager.<br />
Kortversjonen heter<br />
frynsegoder,<br />
men spørsmålet er<br />
om du utelukkende<br />
bør takke ja til<br />
slike?<br />
ÅSE KRISTIN NEBB EK,<br />
TONJE JOHNSRUD OG<br />
THERESE KAROLINE<br />
LARSEN<br />
26 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Temaet i denne utgaven av<br />
Skattebetaleren er frynsegoder<br />
– eller naturalytelser.<br />
Vi skal følge 38 år gamle<br />
Preben – en fyr så opptatt<br />
av frynsegoder at han fremstår<br />
frynsete. Vi skal også<br />
innom såkalte velferdstiltak,<br />
for det byr ikke Preben<br />
imot å få lønnsslippen neddynget<br />
med slike fordeler<br />
også!<br />
Fremstillingen er i hovedsak<br />
illustrert med talleksempler.<br />
Vi skal vise og<br />
konkretisere med tall om<br />
det lønner seg for Preben å<br />
takke ja til ett frynsegode i<br />
forhold til et annet.<br />
… men det er kanskje<br />
ikke frynsegoder på<br />
din jobb!<br />
Det er mange arbeidsgivere<br />
som ikke akkurat strør om<br />
seg med frynsegoder. Men<br />
selv for deg som er ansatt i<br />
en bedrift uten naturalytelser<br />
som avlønningsform,<br />
kan temaet være høyst aktuelt.<br />
Det som ikke er, kan<br />
jo bli! Og det er du som må<br />
overbevise arbeidsgiveren<br />
din om de mange<br />
vinn–vinn-situasjonene her.<br />
Tenk deg at du sitter i en<br />
lønnsforhandlingssituasjon.<br />
Du har for eksempel fått<br />
endrede arbeidsoppgaver,<br />
mer ansvar, og du skal be<br />
lederen din om lønnspålegg.<br />
Istedenfor å be om cash,<br />
kan du be om ett eller flere<br />
frynsegoder som belønning.<br />
Det kan både du og arbeidsgiveren<br />
din tjene på.<br />
Også ved skifte av jobb<br />
bør det være aktuelt å forhandle<br />
seg frem til frynsegoder.<br />
Ved noen arbeidsplasser<br />
får man automatisk<br />
et knippe naturalytelser<br />
når man begynner. Husk da<br />
på at det ikke alltid lønner<br />
seg å bare ta imot og ta<br />
imot. Følger du historien<br />
om Preben, får du svar på<br />
nokså mange spørsmål om<br />
dette temaet.<br />
Hva lønner seg?<br />
Det er ikke gjort i en håndvending<br />
å avgjøre om det er<br />
lønnsomt for deg å si ja til<br />
en naturalytelse eller ikke.<br />
Likevel: Her er noen momenter<br />
du bør tenke på før<br />
du bestemmer deg:<br />
● Er denne ytelsen noe du<br />
ville ha brukt penger på<br />
uansett? Hvis ja, er det<br />
uansett billigere å betale<br />
skatten av naturalytelsens<br />
verdi enn å betale<br />
den selv med allerede<br />
skattede midler.<br />
● Hvis valget står mellom<br />
ulike ytelser, så<br />
sammenlign verdiene av<br />
ytelsene. Er den ene mye<br />
dyrere enn den andre om<br />
du skulle kjøpt det selv?<br />
● Mange naturalytelser<br />
verdsettes svært gunstig<br />
før beskatning. Sjekk om<br />
dette gjelder dine naturalytelser.<br />
● Husk at du ikke får feriepenger<br />
av naturalytelser<br />
– verken de skattefrie eller<br />
de skattepliktige.<br />
● Kommer naturalytelsen<br />
istedenfor lønn eller i tillegg<br />
til lønn?<br />
● Du opparbeider deg pensjonspoeng<br />
ved skattepliktige<br />
naturalytelser og<br />
ved ordinære lønnsutbetalinger.<br />
Ved skattefrie<br />
naturalytelser opparbeides<br />
det ikke pensjonspoeng.<br />
Arbeidsgiverplikter<br />
For arbeidsgiver er hovedregelen<br />
at dersom naturalytelsen<br />
er skattefri for den<br />
ansatte, har arbeidsgiver<br />
ingen arbeidsgiverplikter.<br />
For skattepliktige naturalytelser<br />
derimot har arbeidsgiver<br />
fulle arbeidsgiverplikter;<br />
innberetningsplikt,<br />
plikt til å foreta forskuddstrekk<br />
og plikt til å betale<br />
arbeidsgiveravgift.<br />
Et regneeksempel<br />
Nedenfor har vi laget ett<br />
regnestykke som gjelder<br />
valget mellom lønn og<br />
skatte frie naturalytelser<br />
FOTO: BO MATHISEN
GODER<br />
r de egentlig?<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
(1.), og ett som gjelder valget<br />
mellom lønn og skattepliktige<br />
naturalytelser (2.).<br />
1. Valget mellom lønn<br />
og skattefri naturalytelse<br />
Alternativ 1: Lønnsøkning<br />
på 5.000 kroner.<br />
Alternativ 2: Skattefri<br />
naturalytelse verdt 5.000<br />
kroner.<br />
Besparelse for arbeidsgiver<br />
ved å yte 5.000 kroner i<br />
skattefrie naturalytelser<br />
fremfor 5.000 kroner i lønn:<br />
Besparelse for den ansatte<br />
ved å motta 5.000 kroner<br />
i skattefrie naturalytelser<br />
fremfor 5.000 kroner i<br />
lønn:<br />
For inntekt mellom grensen<br />
for lav toppskatt og høy<br />
toppskatt, er marginalskattesatsen<br />
49,3 %. Med det<br />
blir det følgende besparelse:<br />
Valget mellom lønn og<br />
skattepliktig naturalytelse<br />
Besparelse som følge av<br />
sparte feriepenger:<br />
Alternativ 1: Lønnsøkning<br />
på 5.000 kroner<br />
Alternativ 2: Skattepliktig<br />
naturalytelse verdt<br />
5.000 kroner<br />
Besparelse for arbeidsgiver<br />
ved å yte 5.000 kroner i<br />
skattepliktige naturalytelser<br />
fremfor 5.000 kroner<br />
i lønn:<br />
Den direkte besparelse<br />
vil i dette tilfelle ligge i<br />
sparte feriepenger:<br />
Virkning for den ansatte:<br />
Den ansatte får den<br />
samme skattebelastning<br />
som ved lønnsøkning, men<br />
mister retten til feriepenger;<br />
verdi 510 kroner.<br />
Besparelse som følge av<br />
gunstig verdsettelse<br />
Den indirekte besparelse<br />
kan ligge i en gunstig<br />
verdsettelse av fordelen, typisk<br />
rimelig lån (s. 41) og<br />
“kleskonto” (s. 32), som vi<br />
skal se nærmere på senere.<br />
14, 1 % arbeidsgiveravgift av 5.000 kr 705 kr<br />
+ 10,2 %* feriepenger av 5.000 kr 510 kr<br />
+ 14,1 % arbeidsgiveravgift av 510 kr 72 kr<br />
= SUM 1.287 kr<br />
– Skatte<strong>fradrag</strong> (28 % av 1.287 kr) 360 kr<br />
= NETTO BESPARELSE 927 kr<br />
28 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Hva er<br />
frynsegoder?<br />
Frynsegoder er avlønning i<br />
noe annet enn penger, for<br />
eksempel varer, tjenester, lån<br />
og aksjer. Refusjon av privatutgifter<br />
er ikke et frynsegode,<br />
men lønn.<br />
Skattebesparelse: 5.000 kr x 49, 3 % 2.465 kr<br />
– Tapte feriepenger: 510 kr – 49, 3 % skatt 259 kr<br />
= NETTO BESPARELSE (2.465 kr – 259 kr) 2.206 kr<br />
Mer om<br />
frynsegoder<br />
Vil du vite mer om frynsegoder?<br />
I så fall, logg deg inn<br />
på <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
medlemssider på<br />
www.skatt.no. Klikk på<br />
“MEDLEMSSIDER” (til høyre<br />
på siden), skriv inn ditt medlems-/ID.nummer<br />
og passord<br />
(som er 9797) og klikk på<br />
“logg inn”. Finn “Temaer –<br />
FAQ” til venstre. Her finner<br />
du blant annet “Lønn/naturalytelser”<br />
som et hovedtema.<br />
10,2 %* feriepenger (510 kr) og<br />
arbeidsgiveravgift av feriepenger (72 kr) 582 kr<br />
– Skatte<strong>fradrag</strong> (28 % av 582 kr) 163 kr<br />
= NETTO BESPARELSE 419 kr<br />
* Satsen følger av ferieloven.<br />
Har du fem uker ferie,<br />
vil satsen være 12 prosent.<br />
Netto fordel: 6.318 kroner.<br />
Møt Preben<br />
Preben er svært opptatt av<br />
høye lønninger, fine biler og<br />
ting. Han har en samboer<br />
på 29 år, og sammen har de<br />
en sønn på åtte måneder.<br />
Selv om familielivets<br />
tvangstrøye sakte trer seg<br />
nedover Prebens kropp,<br />
bruker han enhver anledning<br />
til å bli med på fest og<br />
moro – senest en firmatur<br />
til Sveits. Preben er en godt<br />
betalt sjef i markedsføringsavdelingen<br />
i et av Oslos<br />
store it-firmaer.<br />
Marginalskatt<br />
og regneeksempler<br />
Denne artikkelen baserer seg<br />
på en del regneeksempler for<br />
å belyse hvor gunstige de<br />
forskjellige naturalytelsene<br />
er. Vi har forutsatt at “vår<br />
mann” Preben har inntekter i<br />
toppskattnivået, noe som tilsvarer<br />
en marginalskattesats<br />
på 49,3 prosent. Han beholder<br />
dermed 50,7 prosent.<br />
Dersom Preben for eksempel<br />
mottar en naturalytelse til en<br />
verdi av 1.000 kroner, måtte<br />
han hatt en bruttolønn på<br />
1.972 kroner (kr 1.000 x<br />
50,7 %) for å kjøpe den<br />
selv.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
FR<br />
OG<br />
En flittige<br />
På Oslo ligningskontor<br />
sitter det en<br />
flittig ligningsfunksjonær.<br />
Han er<br />
intetanende om at<br />
han snart er årsaken<br />
til at Preben<br />
må ta noen<br />
vanskelige valg!
DAGSPILS<br />
UTENLANDSTUR<br />
ligningsfunksjonær, en skvetten daglig<br />
leder og en sliten Preben<br />
Iver har fått jobben med<br />
bokettersynet i it-firmaet<br />
Preben jobber for. I 2002<br />
hadde it-firmaet kostnadsført<br />
100.000 kroner til fredagspils.<br />
De 20 ansatte<br />
hadde til sammen brukt<br />
noe over 300.000 kroner til<br />
personaltilstelninger det<br />
året. Iver syntes dette var<br />
nokså mye, og bestemte seg<br />
for å se nærmere på om fredagspilsen<br />
var et skattefritt<br />
velferdstiltak, eller en skattepliktig<br />
naturalytelse.<br />
Iver hadde vært borti lignende<br />
saker før. Han visste<br />
godt at kostnader til rimelige<br />
velferdstiltak pådratt<br />
av hensyn til de ansattes<br />
interesser kunne <strong>fradrag</strong>sføres<br />
av arbeidsgiver. Han<br />
visste også at de da ikke<br />
ville være skattepliktig for<br />
den ansatte. Men ett sted<br />
måtte vel grensen gå!<br />
Tidligere hadde ligningskontoret<br />
hatt en sak til behandling<br />
hvor det var 65 ansatte,<br />
og hvor det de seneste<br />
to årene var brukt henholdsvis<br />
30.000 og 60.000 kroner<br />
til fredagspils. Selskapet<br />
hadde for øvrig krevd <strong>fradrag</strong><br />
for 550.000 kroner til<br />
personaltilstelninger. Dette<br />
hadde ligningskontoret den<br />
gang ment ikke var <strong>fradrag</strong>sberettiget<br />
for selskapet,<br />
og dermed en skatte-<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 29<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
30 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
pliktig naturalytelse for de<br />
ansatte. Det var lagt vekt på<br />
at det samlede velferdsbudsjettet<br />
var utover det som<br />
kunne anses som rimelig.<br />
Iver fattet derfor vedtak<br />
om at it-firmaet måtte beregne<br />
arbeidsgiveravgift, og<br />
ila 30 prosent tilleggsavgift.<br />
Da Preben fikk beskjed<br />
om at fredagspilsen var<br />
skattepliktig, sank han<br />
sammen. En uke tidligere<br />
hadde nemlig Prebens sjef<br />
blitt svett i buksene da han<br />
fikk endringsvedtaket på<br />
firmaet vedrørende fredagspilsen.<br />
Han innså da at turen<br />
til Sveits nok heller<br />
ikke kunne anses som et rimelig<br />
velferdstiltak, og bestemte<br />
seg for å innberette<br />
hele turen, som etter hvert<br />
hadde blitt nokså kostbar,<br />
på hver enkelt ansatt som<br />
lønn. Bakgrunnen var at de<br />
hadde vært borte i syv dager,<br />
og at turen ikke hadde<br />
hatt snev av faglig innhold.<br />
(Derimot førte turen til en<br />
del mellommenneskelige utfordringer<br />
på arbeidsplas-<br />
sen, men det har visst intet<br />
med temaet å gjøre!)<br />
Etter å ha sneket seg<br />
rundt i gangene på jobben<br />
en måneds tid, og etter å ha<br />
fått endring av ligning med<br />
tilleggsskatt fra ligningskontoret<br />
samt en lønnsinnberetning<br />
på 45.000 kroner<br />
fra sjefen, bestemte Preben<br />
seg: Han ville bytte jobb!<br />
(Tallene i eksempelet<br />
med fredagspils er hentet<br />
fra Oslo ligningskontor.)<br />
Utenlandsopphold/Weekendturer<br />
I en bindende forhåndsuttalelse<br />
(nr. 2/03) ble en reise<br />
fra torsdag til søndag i forbindelse<br />
med 1. mai ikke godtatt.<br />
Dette til tross for at de ansatte<br />
brukte ferie-/avspaseringsdag<br />
for å ta fri fredagen,<br />
og at de betalte en egenandel<br />
for reisen.
Valget mellom to<br />
JOBBTILBUD<br />
... med naturalytelser i fokus<br />
Etter noen uker<br />
med iherdig søking,<br />
kunne Preben<br />
endelig ta seg<br />
en søkepause. Han<br />
hadde fått to jobbtilbud<br />
han mente<br />
det var verdt å<br />
vurdere.<br />
De to potensielle arbeidsgiverne<br />
Eat-it og Bite-it har<br />
begge tilbudt Preben en<br />
grunnlønn på 500.000 kroner<br />
i tillegg til hjemme-pc<br />
og telefon (se mer generelt<br />
om disse ytelsene på våre<br />
lukkede medlemssider på<br />
www.skatt.no under “Temaer<br />
– FAQ). Ellers skiller<br />
tilbudene seg fra hverandre<br />
ved at de tilbyr forskjellige<br />
naturalytelser. Preben vil<br />
vurdere hvilke av disse<br />
ytelsene som sparer ham for<br />
mest penger.<br />
Tilbudet fra Eat-it<br />
Eat-it anser pensjonsforsikring<br />
for å være det aller viktigste<br />
frynsegodet for sine<br />
ansatte, og i første omgang<br />
er det derfor dette de tilbyr<br />
dem. Eventuelle andre goder<br />
blir vurdert i forbindelse<br />
med senere lønnsforhandlinger.<br />
Pensjonsordning<br />
Eat-it tilbyr Preben å være<br />
med i bedriftens kollektive<br />
pensjonsordning. Eat-it har<br />
opplyst at de innbetaler<br />
cirka 40.000 kroner per år,<br />
hvilket innebærer at han<br />
omtrentlig vil få 130.000<br />
kroner brutto per år i pensjonsutbetalinger<br />
(i tillegg<br />
til ytelsene fra folketrygden).<br />
For Preben høres<br />
dette lukrativt ut, ettersom<br />
arbeidsgivers premieinnbetaling<br />
ikke vil medføre skatteplikt<br />
for ham. Preben,<br />
som er svært opptatt av å<br />
gjøre ting så økonomisk<br />
gunstig for seg selv som<br />
mulig, må selvfølgelig<br />
undersøke hva en tilsvarende<br />
privat pensjonsavtale<br />
(såkalt IPA) ville ha kostet<br />
ham.<br />
Det forsikringsselskapet<br />
Preben kontakter forteller<br />
at dersom han putter<br />
40.000 kroner årlig inn i en<br />
individuell pensjonsavtale<br />
(det gis kun <strong>fradrag</strong> for inntil<br />
kr 40.000), vil han få utbetalt<br />
cirka 110.000 kroner<br />
årlig fra fylte 64 år (til og<br />
med fylte 80 år). Dette betyr<br />
at hvis Preben selv<br />
skulle tegnet en slik pensjonsavtale,<br />
måtte han ha<br />
tjent 67.695 kroner brutto.<br />
(40.000 kr netto tilsvarer<br />
78.895 kr brutto. Fordi innbetalingen<br />
kan <strong>fradrag</strong>sføres<br />
i alminnelig inntekt (28<br />
%), må dette justeres med<br />
11.200 kr.)<br />
Barnehage<br />
Ettersom Preben har barn,<br />
har han også fått tilbud om<br />
gratis barnehageplass i en<br />
privat barnehage der Eat-it<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
Forsikringer i og utenfor arbeidsforhold<br />
Individuell pensjonsforsikring:<br />
Dersom arbeidsgiver dekker premien, blir dette en skattepliktig<br />
fordel for deg, og arbeidsgiver får fulle arbeidsgiverplikter.<br />
Du kan imidlertid kreve <strong>fradrag</strong> i selvangivelsen for<br />
det beløp du er skattlagt for med inntil 40.000 kroner. Dekker<br />
du selv premien, får du <strong>fradrag</strong> i selvangivelsen for betalt<br />
premie med inntil 40.000 kroner årlig.<br />
Bedriftsbarnehage<br />
Fra og med 2004 er det fullt skattefritak for plass i bedriftsbarnehage,<br />
selv om den ansatte ikke betaler noe selv. Vilkårene er for<br />
det første at arbeidsgiver enten kjøper seg inn i barnehagen eller<br />
yter et kapitaltilskudd, slik at arbeidsgiver får disposisjonsrett på reserverte<br />
plasser i barnehagen. Det er videre et vilkår at eierandelen<br />
eller kapitaltilskuddet gir arbeidsgiver innflytelse over barnehagens<br />
drift samt innsynsrett i blant annet regnskaper og budsjetter.<br />
Arbeidsgivers innflytelse må selvfølgelig stå i sammenheng med det<br />
antallet plasser som er reservert. I barnehagens vedtekter må det<br />
fremgå at arbeidsgiver har de nevnte rettighetene.<br />
har eierandeler. Barnehagen<br />
holder til i bygget ved<br />
siden av Eat-it, og Preben<br />
kan derfor levere og hente<br />
sønnen på vei til og fra<br />
jobb. Hadde Prebens sønn<br />
fått plass i en kommunal<br />
barnehage, ville dette kostet<br />
2.750 kroner per måned.<br />
Å få plass i kommunal barnehage<br />
er som å vinne i<br />
lotto, og for en privat barnehageplass<br />
måtte han nok<br />
regnet med å betale cirka<br />
3.500 kroner i måneden.<br />
Dette betyr at Prebens årlige<br />
besparelse vil utgjøre<br />
38.500 kroner (man betaler<br />
normalt for 11 md.), og<br />
dette tilsvarer en bruttolønn<br />
på 75.937 kroner.<br />
Tilbudet fra Bite-it<br />
Ledelsen av Bite-it lever i<br />
nuet, og fordi pensjonsalderen<br />
er svært langt unna,<br />
blir ikke pensjonsforsikring<br />
prioritert. Til sine nyansatte<br />
tilbyr de i stedet kleskonto<br />
og avisabonnement.<br />
Kleskonto<br />
Kleskontoen innebærer at<br />
de ansatte kan kjøpe klær<br />
for inntil 7.500 kroner i<br />
året. Preben er opptatt av<br />
32 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
sitt utseende og bruker<br />
vanligvis minst så mye<br />
penger på klær. Av Bite-its<br />
lønnsmedarbeider blir Preben<br />
fortalt at han selv kan<br />
kjøpe klærne, og at han deretter<br />
får refundert pengene<br />
ved å levere kvittering (normalt<br />
skal jo arbeidsgiver<br />
selv kjøpe inn naturalytelsen).<br />
Så fremt han kjøper<br />
klær som kan benyttes på<br />
jobben, vil kun 60 prosent<br />
av dette være skattepliktig<br />
selv om klærne også er egnet<br />
til privat bruk. Han<br />
mottar med andre ord klær<br />
til en verdi av 7.500 kroner,<br />
mot å betale 2.218,5 kroner<br />
i skatt (7.500 kr x 60 % x<br />
49,3 %). Nettoverdien av<br />
det han mottar utgjør da<br />
5.281,50 kroner (7.500 kr –<br />
2.218,50 kr) som tilsvarer<br />
en bruttolønn på 10.417<br />
kroner.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Kollektiv pensjonsforsikring:<br />
Arbeidsgivers dekning av en kollektiv pensjonsforsikring utløser<br />
ingen skatteplikt for den ansatte, og arbeidsgiver har<br />
ingen arbeidsgiverplikter bortsett fra arbeidsgiveravgift. Vi<br />
kan dele kollektive pensjonsforsikringer inn i innskuddspensjon<br />
og foretakspensjon. Disse skiller seg fra hverandre ved<br />
at utbetalingene fra en innskuddspensjon er mer usikre enn<br />
ved en foretakspensjon idet man er avhengig av for eksem-
pel aksjemarkedet. I tillegg kan den ansatte dekke inntil<br />
halvparten av premien i en foretakspensjon mot <strong>fradrag</strong> i<br />
selvangivelsen på inntil 4 prosent av bruttolønn. Dette er<br />
foreløpig ikke tillatt i forhold til innskuddspensjon.<br />
Livrenteforsikring – individuell/kollektiv:<br />
Som pensjonsforsikringene deles denne inn i individuell og<br />
kollektiv, med de samme skattemessige konsekvensene som<br />
pensjonsforsikringene. For kollektive pensjonsforsikringer<br />
gjelder imidlertid bare skattefritaket for premien dersom arbeidsgiver<br />
velger å ikke kreve <strong>fradrag</strong> for premiedekningen.<br />
Kapitalforsikring:<br />
Full skatteplikt for den ansatte ved arbeidsgivers dekning.<br />
Fulle arbeidsgiverplikter for arbeidsgiver.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Avisabonnement<br />
Bite-it betaler for ett avisabonnement<br />
til hver av sine<br />
ansatte. For dem som ikke<br />
selv abonnerer på en dagsavis,<br />
vil verdien av dette<br />
være fullt ut skattepliktig.<br />
Ettersom Preben abonnerer<br />
på Dagens Næringsliv, og<br />
sånn sett får dekket sitt<br />
private informasjonsbehov,<br />
vil Bite-its dekning av ytterligere<br />
et avisabonnement<br />
være skattefritt. For Pre-<br />
ben er det Aftenposten som<br />
vil være et naturlig valg, og<br />
et årsabonnement på morgenavisen<br />
koster 2.136 kroner.<br />
Dette tilsvarer en bruttolønn<br />
på 4.213 kroner.<br />
For Preben er det etter<br />
dette soleklart at tilbudet<br />
fra Eat-it er betraktelig<br />
bedre enn tilbudet fra Biteit,<br />
og han takker derfor ja<br />
til jobbtilbudet fra Eat-it.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 33<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
Underveis<br />
– VELFERD<br />
Preben trives svært godt i<br />
sin nye jobb selv om dagene<br />
kan bli lange. Fredagspilsen<br />
og de hyggelige utenlandsturene<br />
i den forrige<br />
jobben er et savn, men også<br />
den nye arbeidsplassen innbringer<br />
mye sosialt. Preben<br />
er fornøyd med sin nye arbeidsgiver<br />
og ikke minst de<br />
hyggelige kollegaene. Han<br />
er ikke i tvil om at det gode,<br />
sosiale miljøet på jobben er<br />
arbeidsgiverens fortjeneste.<br />
I Eat-it har man alltid<br />
vært opptatt av at de ansatte<br />
skal trives. De har<br />
derfor valgt å bruke en del<br />
penger på en rekke velferdstiltak<br />
for å styrke samholdet<br />
i bedriften. Investeringer<br />
i tiltak som øker trivselen,<br />
gir etter Eat-its<br />
oppfatning økt motivasjon<br />
hos de ansatte. Når kostnadene<br />
i tillegg er <strong>fradrag</strong>sberettigede<br />
og tiltakene er<br />
skattefrie for de ansatte, er<br />
Eat-it ikke i tvil om at dette<br />
er riktig prioritering.<br />
Preben er særlig fornøyd<br />
med den gunstige lunsjordningen.<br />
Eat-it tilbyr de ansatte<br />
en nøktern lunsj som<br />
består av oppskåret brød og<br />
pålegg samt melk, juice,<br />
kaffe og te. Innkjøp og tilberedning<br />
av lunsjen går på<br />
runde hos de ansatte. For<br />
denne ordningen betaler<br />
Preben 130 kroner måneden<br />
(dvs. at de ansatte dek-<br />
34 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
ker ca. 45 % av bedriftens<br />
råvarekostnad utenom<br />
drikke). Preben sparer mye<br />
på denne ordningen. I den<br />
forrige jobben hadde han<br />
ikke tilgang på noen bedriftskantine<br />
og pleide da å<br />
kjøpe én bagett daglig til 30<br />
kroner. Ved den “nye” lunsjordningen<br />
sparer Preben<br />
24 kroner hver dag, og i løpet<br />
av ett år tilsvarer dette<br />
en bruttoinntekt på 11.455<br />
kroner ((24 kr x 22 dg. x 11<br />
md.) x (100/50,7)).<br />
Når det gjelder trening<br />
har Preben spart mange<br />
penger ved å skifte arbeidsgiver.<br />
Hos Eat-it har han<br />
nemlig mulighet til å benytte<br />
seg av bedriftsmedlemskapet<br />
i S.A.T.S. Litt<br />
tungvint synes imidlertid<br />
Preben det er at han ikke<br />
har personlig medlemskort,<br />
men må hente kortet på jobben<br />
for hver gang han skal<br />
trene. Denne ulempen får<br />
imidlertid mindre betydning<br />
vurdert opp mot den<br />
besparelsen han oppnår.<br />
Preben er nemlig vant til å<br />
betale medlemskapet i<br />
S.A.T.S. selv. Årlig har han<br />
betalt 6.000 kroner for dette<br />
– det vil si en bruttolønn på<br />
11.834 kroner.<br />
Preben er også svært<br />
godt fornøyd med at bedriften<br />
har en hytte i Hemsedal<br />
som er disponibel for alle<br />
ansatte. Siden han og sam-<br />
FOTO: BO MATHISEN
til ny jobb<br />
STILTAK<br />
boeren er glad i å gå på ski,<br />
men ikke eier noen hytte<br />
selv, har de i noen år brukt<br />
10.000 kroner i året på å<br />
leie hytte. Dette er nå en<br />
utgift han sparer og som tilsvarer<br />
en bruttolønn på<br />
19.723 kroner.<br />
Bedriften har avtale med<br />
bedriftshelsetjenesten hvor<br />
Preben får komme til årlig<br />
rutineundersøkelse. Preben<br />
synes dette er en bra ordning<br />
for han vet med seg<br />
selv at han ikke oppsøker<br />
sin fastlege uten at han er<br />
syk.<br />
Prebens arbeidsgiver organiserer<br />
årlig en weekendtur<br />
til utlandet for de ansatte<br />
med ledsagere. At<br />
samboeren får bli med, setter<br />
han (og ikke minst hun)<br />
stor pris på. Hun blir kjent<br />
med kollegaene til Preben<br />
og forståelsen for jobben<br />
blir større. Dessuten gir det<br />
en god følelse at arbeidsgiver<br />
er “opptatt av” de ansattes<br />
privatliv.<br />
I løpet av året hender det<br />
at arbeidsgiveren til Preben<br />
overrasker de ansatte med<br />
billetter til en konsert eller<br />
et teater. Dette synes de ansatte<br />
er hyggelig, men en<br />
sikker vinner er likevel det<br />
årlige julebordet med sjefens<br />
skrytetale over året<br />
som snart er forbi.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 35<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
Hva er velferdstiltak?<br />
Skattefrie velferdstiltak er tiltak som retter seg mot de ansatte for<br />
å øke trivselen og samhørigheten på arbeidsplassen. Tiltaket må<br />
rette seg mot alle eller en betydelig gruppe av de ansatte, som<br />
oftest i form av fellesarrangement. Tiltaket må være rimelig og<br />
vanlig i arbeidslivet. Det foreligger <strong>fradrag</strong>srett for arbeidsgiver.<br />
Bedriftskantine<br />
Så lenge de ansatte dekker arbeidsgivers selvkost av råvarene<br />
utenom drikke, er bedriftskantine skattefritt.<br />
Egenbetaling fra de ansatte med 100 kroner i måneden<br />
ble godtatt i 1995 (dvs. 40–50 % av arbeidsgivers selvkost)<br />
under forutsetning av en rimelig og nøktern<br />
kantineordning.<br />
Trim og helse<br />
Følgende velferdstiltak knyttet til trening er skattefrie:<br />
● Når arbeidsgiver selv innreder/leier eget trimrom<br />
● Når arbeidsgiver dekker bedriftsmedlemskap (eksempelvis<br />
ti kort på 50 ansatte) hvor det arrangeres et felles<br />
opplegg for de ansatte. Forutsetningen må være at<br />
alle eller en betydelig gruppe ansatte har en reell mulighet<br />
til å benytte seg av tilbudet, og at det er organisert<br />
fellestreninger. Innebærer bruken at de ansatte<br />
stilles i samme situasjon som om de har et personlig<br />
medlemskap, vil dette føre til skatteplikt.<br />
● Når arbeidsgiver leier helsestudioet for bestemte tidsrom<br />
i uken, og dette har preg av fellesarrangement.<br />
● Når arbeidsgiver leier inn en fysioterapeut eller en<br />
aerobicinstruktør som skal trene de ansatte i bedriftens<br />
lokaler.<br />
REGNSKAPSKONTOR<br />
Vår målgruppe med denne annonsen er regnskapskontor med eller<br />
uten ansatte hjemmehørende i hele landet.<br />
Vi tilbyr full pakke med dataløsninger, rutiner og kundetilbud.<br />
Vårt konsept bygger på ansettelsesforhold basert på provisjon.<br />
Vi mener konseptet gir utviklingsmuligheter samtidig som<br />
arbeidssted og frihet til å disponere egen arbeidstid beholdes.<br />
Konseptet passer for den som ønsker å prioritere kundearbeid<br />
framfor arbeid med utvikling og nye programversjoner etc.<br />
Vi er representert på Østlandet, Sørlandet og Vestlandet.<br />
I alt er vi 19 ansatte og ønsker nye opptak i løpet av året.<br />
Driver du et regnskapskontor og ønsker<br />
å høre mer om vårt konsept?<br />
Ring Gunnar Halvorsen 53 76 62 51<br />
5588 Ølen - e-mail: gh@halvorsen-regnskap.no<br />
Autorisert regnskapsførerselskap<br />
36 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Bedriftsidrettslag<br />
De utgifter som arbeidsgiver dekker gjennom bedriftsidrettslaget,<br />
til for eksempel startkontingent, leie av hall<br />
og lignende, er skattefritt for de ansatte. En forutsetning<br />
for skattefriheten er at kostnadene retter seg mot hva<br />
som er vanlig i arbeidslivet, og at ytelsene tilfaller bedriftsidrettslaget<br />
som helhet.<br />
Bedriftshelsetjeneste<br />
Følgende legedekning er skattefritt:<br />
● Når bedriftshelsetjenesten hovedsakelig omfatter forebyggende<br />
helseundersøkelser, slik som å avverge sykdom<br />
eller belastningsskader.<br />
● Ved mindre kurative tiltak, slik som for eksempel reseptutstedelse<br />
som ledd i en ellers vanlig forebyggende<br />
bedriftshelsetjeneste.<br />
● Ved behandling av yrkesskader.<br />
Firmahytte<br />
Hytte anskaffet til bruk for de ansatte i fritiden er ikke<br />
skattepliktig inntekt. Det gjelder også hytte i utlandet.<br />
Det er knyttet noen vilkår til denne skattefriheten:<br />
● Det må være minst ti heltidsansatte i bedriften (eller<br />
flere bedrifter med til sammen minst ti ansatte).<br />
● Alle eller en betydelig gruppe av de ansatte må kunne<br />
bruke hytta hele året/sesongen.<br />
Arbeidsgivers dekning av reise til hytta er innberetningspliktig<br />
som lønn.<br />
Hvis arbeidsgiver i stedet for bedriftshytte velger å<br />
tilby de ansatte bruk av båt, er dette ikke skattefritt. Det<br />
samme gjelder fri bruk av jaktterreng.<br />
27 års erfaring<br />
TILBYGG, REPARASJONER<br />
OG VEDLIKEHOLD SAMT OMLEGGING AV<br />
ALLE TYPER TAK<br />
TØMRERMESTER<br />
OLA KRØTØ AS<br />
Tlf. 66 90 23 21 – Fax 66 90 36 01<br />
1395 Hvalstad
Sosiale arrangementer<br />
Følgende sosiale arrangementer er skattefrie:<br />
● Julebord, jubileumsfest og lignende for de ansatte. Ledsager<br />
kan bli med. Alkohol kan konsumeres.<br />
● 2–3 dagers helgeopphold på hotell (disse dagene må ligge<br />
innenfor vanlig fritid). Gjelder også opphold i utlandet så<br />
lenge prisen ikke overstiger kostnaden på et tilsvarene<br />
Gaver i og utenfor ansettelsesforhold<br />
Merk: Reglene nedenfor gjelder kun for gaver i form av naturalia.<br />
opphold i Norge. Maks to helgeopphold i året. Ledsager<br />
kan bli med.<br />
● Enkeltstående fellesarrangement, som for eksempel teater,<br />
konserter, fotballkamp. Sesongkort på idrettsarrangementer<br />
som brukes av de ansatte skattlegges i praksis<br />
ikke.<br />
Skattefrihet for mottaker: Verdi: Fradrag for giver:<br />
Ansettelsestid 25, 40, 50 og 60 år 8.000 kr Ja<br />
gullklokke m/inskripsjon, 12.000 kr Ja<br />
Bedriften har bestått i 25 år eller antall år delelig med 25 3.000 kr Ja<br />
Bedriften har bestått i 50 år eller antall år delelig med 50 4.500 kr Ja<br />
Arbeidstaker gifter seg, går av med pensjon, slutter etter minimum<br />
10 år eller fyller 50, 60, 70, 75 eller 80 år 3.000 kr Ja<br />
Premie for forbedringsforslag 2.500 kr Ja<br />
Andre gaver i arbeidsforhold 600 kr Nei<br />
Erkjentlighetsgave utenfor arbeidsforhold 500 kr Ja<br />
Du kan få flere skattefrie gaver i løpet av et år, og dette kan gi deg ganske store skattefrie fordeler!<br />
EKSEMPEL:<br />
● 40 års tjenestetid i januar: 8.000 kr<br />
● Smart forslag i april: 2.500 kr<br />
● Gifter seg i mai: 3.000 kr<br />
● Bedriften fyller 100 år i juli: 4.500 kr<br />
● Går av med pensjon i september: 3.000 kr<br />
Til sammen utgjør dette 21.000 kroner – skattefritt.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 37<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
Ett år er gå<br />
– LØNNSFORH<br />
Etter ett år i ny<br />
jobb begynner Preben<br />
å føle at kameratene<br />
hans<br />
lønnsmessig begynner<br />
å puste ham i<br />
ryggen. Dette liker<br />
han ikke noe særlig,<br />
og han bestemmer<br />
seg for å<br />
fronte sjefen sin<br />
for å forhandle om<br />
ytterligere naturalytelser.<br />
Helseforsikring<br />
Preben anser seg selv for å<br />
være en uvurderlig medarbeider<br />
for bedriften, og tenker<br />
derfor at det vil være<br />
Behandlingsutgifter<br />
38 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
kritisk for virksomheten<br />
dersom han skulle bli syk<br />
eller skadet. Dagens køer i<br />
det offentlige helsevesenet<br />
er svært lange, og for å<br />
unngå at han havner i en<br />
slik helsekø kan jo arbeidsgiver<br />
tegne en såkalt helseforsikring.<br />
Etter litt undersøkelser<br />
finner han ut at<br />
Eat-it ikke behøver å tegne<br />
slik forsikring for samtlige<br />
medarbeidere (det vil likevel<br />
være skattefritt for<br />
ham), men at forsikringsselskapet<br />
ofte krever at det<br />
tegnes forsikring for minst<br />
to personer. At det finnes<br />
ytterligere én uvurderlig<br />
medarbeid hos Eat-it, tror<br />
nok Preben kan være mulig.<br />
Forsikringspremien avhenger<br />
av den forsikredes<br />
alder, og ettersom Preben<br />
nå er blitt 39 år, vil den<br />
ligge på cirka 2.000 kroner<br />
per år. Han føler ikke at det<br />
suser skikkelig av dette<br />
lønnskravet, og etter litt<br />
kreativ tankegang kommer<br />
han på en glimrende idé.<br />
Utdanning<br />
I den nåværende stillingen<br />
vil det være vanskelig å<br />
kreve veldig mye høyere<br />
lønn. For å oppnå dét, innser<br />
derfor Preben at han<br />
trenger høyere utdannelse.<br />
I tillegg til å bedre kompetansen<br />
i nåværende jobb, vil<br />
en slik utdanning nemlig<br />
gjøre ham i stand til å konkurrere<br />
om en lederstilling<br />
høyere opp i konsernet. Et-<br />
Generelt<br />
Både arbeidsgivers direkte dekning av behandlingsutgifter for ansattes skade/sykdom og arbeidsgivers<br />
dekning av premie til arbeidstakers behandlingsforsikring, er skattefritt på arbeidstakers hånd og fritatt<br />
for arbeidsgiveravgift. Arbeidsgiver får <strong>fradrag</strong> for kostnaden. Reglene gjelder kun for ansatte, og således<br />
ikke for selvstendig næringsdrivende. Det er likevel mulig å avgrense ordningen til kun å gjelde visse<br />
ansatte.<br />
Hva slags type behandling omfattes?<br />
Ordningen omfatter både diagnostisk, behandlende og rehabiliterende behandling hos helsepersonell –<br />
innenlands eller utenlands. Det må dreie seg om behandling utført ved privateid spesialisthelsetjeneste,<br />
uten rett til refusjon og som ikke mottar tilskudd til den aktuelle behandlingen (det er sannsynligvis tilstrekkelig<br />
at lege med rett til refusjon velger å ikke kreve refusjonen). Det er en forutsetning at behandlingen<br />
ville gitt rett til refusjon etter folketrygdloven dersom den var blitt foretatt innenfor det offentlige helsevesen.<br />
Det må dreie seg om en konstatert skade eller sykdom, og det kreves henvisning fra lege. Vanlig forebyggende<br />
behandling omfattes således ikke.<br />
Hvilke type utgifter?<br />
Foruten ordinære honorarer, kan arbeidsgiver dekke oppholdskostnader og medisiner – på behandlingsstedet.<br />
Også reise til og fra behandlingsstedet kan dekkes. Utgiftene må dokumenteres med kvitteringer.
tt<br />
ANDLINGER<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
tersom Preben nå har vært<br />
ansatt i over et år, kan arbeidsgiver<br />
skattefritt dekke<br />
utdanning som etter normert<br />
tid kan gjennomføres<br />
på inntil fire semester (40<br />
vekttall). Etter nærmere<br />
undersøkelser hos de forskjellige<br />
studiestedene,<br />
kommer han frem til at deltidsstudier<br />
på BI – såkalt<br />
Master of Management –<br />
må være tingen. Den eneste<br />
mulige ulempen er at fore-<br />
Prebens alternativ for å få<br />
dekket utdanningsutgifter<br />
Prebens utdannelse koster 56.100 kroner i året. Det tilsvarer en<br />
bruttolønn på 110.650 kroner. Dersom han foreslår for sin arbeidsgiver<br />
å gå ned 56.100 kroner i lønn mot at studieavgiften<br />
samt bøkene betales av arbeidsgiver, kommer begge ut i pluss.<br />
Dette skyldes at arbeidsgiver sparer arbeidsgiveravgift og feriepenger.<br />
Preben<br />
Spart studieavgift 56.100 kr<br />
– redusert lønn (etter skatt) 28.442 kr<br />
– feriepenger (10,2 %, etter skatt) 2.901 kr<br />
= Preben sparer 24.757 kr<br />
Arbeidsgiver<br />
Spart lønn* 40.392 kr<br />
+ sparte feriepenger* 4.120 kr<br />
+ spart arbeidsgiveravgift* 6.276 kr<br />
– dekket studieavgift* 40.392 kr<br />
= Arbeidsgiver sparer 10.396 kr<br />
* Arbeidsgiver får <strong>fradrag</strong> for lønn, feriepenger, arbeidsgiveravgift<br />
og studieavgiften med 28 prosent, og beløpene er derfor korrigert<br />
for dette <strong>fradrag</strong>et.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Etter- og<br />
videreutdanning<br />
betalt av<br />
arbeidsgiver<br />
Økt kompetanse kommer utvilsomt din arbeidsgiver<br />
til gode, og utdanningsutgifter kan i stor grad<br />
dekkes av arbeidsgiver uten skatteplikt for deg.<br />
Skattefritaket gjelder dekning av utgifter til undervisning,<br />
eksamensavgift, skolebøker og annet materiell<br />
knyttet til utdanningen (for eksempel<br />
hjemme-pc), reise til undervisningsstedet samt<br />
merutgifter til kost, losji og besøksreiser dersom<br />
utdannelsen medfører opphold utenfor hjemmet.<br />
Det er en forutsetning for skattefritaket at utdanningen<br />
gir kompetanse som kan benyttes i arbeid<br />
hos din nåværende arbeidsgiver. Dekkes utgiftene<br />
i forbindelse med at du slutter hos arbeidsgiver,<br />
kan likevel dette skje skattefritt dersom<br />
utdannelsen gir kompetanse som kan brukes når<br />
du søker nytt arbeid. Skattefritaket er i et slikt tilfelle<br />
begrenset oppad til 1,5 ganger folketrygdens<br />
grunnbeløp (1,5 G = 88.167 kr fra 1. mai 2004).<br />
Hvis utdanningen ikke arrangeres av arbeidsgiveren<br />
din, er skattefritaket begrenset til å gjelde<br />
for utdanning som ved fulltidsstudier har en varighet<br />
på inntil fire semestre (maksimalt 20 måneder).<br />
Tas utdanningen som “deltid” over lengre tid,<br />
kan den likevel omfattes av skattefritaket. For utdanning<br />
på mer enn to måneder, er det i tillegg et<br />
krav om at du må ha vært ansatt i heltidsstilling<br />
hos din arbeidsgiver i mer enn ett år ved studiets<br />
begynnelse. For deltidsansatte kreves tilsvarende<br />
lenger ansettelse. Intern opplæring i bedriften er<br />
alltid skattefritt.<br />
Det er verdt å merke seg at du kan delta på flere<br />
kortere kurs som til sammen har varighet på over<br />
20 måneder, så fremt kursene er uavhengige av<br />
hverandre.<br />
Kostnadene skal dokumenteres. Det kreves at<br />
den ansatte i ettertid kan levere kvitteringer, eller<br />
en oversikt over utgiftene til arbeidsgiver.<br />
Ordningen er ikke begrenset til Norge.<br />
FOTO: BO MATHISEN
lesningene foregår på BI-<br />
Ekeberg. Det ligger som<br />
kjent på Oslos østside, og<br />
Preben er usikker på hvordan<br />
det påvirker hans<br />
image (sic!).<br />
Preben kontakter BI for<br />
å få vite mer om hvor mye<br />
et slikt studie vil koste. For<br />
å oppnå mastergraden, må<br />
man gjennomføre tre til fire<br />
Master of Management-programmer.<br />
Hvert av programmene<br />
tilsvarer 10<br />
vekttall og studieavgiften<br />
utgjør 51.600 kroner. I tillegg<br />
kommer utgifter til bøker<br />
som må anslås til 4.500<br />
kroner. (Se egen rammesak<br />
for forslag til hvordan Preben<br />
alternativt kan presentere<br />
sitt krav.)<br />
Rimelig lån<br />
Prebens bil er tre år, og han<br />
føler derfor at det er på høy<br />
tid å skifte den ut. Innbytteprisen<br />
for den forrige bi-<br />
Rimelig lån i<br />
arbeidsforhold<br />
Dersom arbeidsgiver yter et<br />
rimelig lån til sine ansatte, vil<br />
eventuell rentefordel som hovedregel<br />
være skattepliktig.<br />
Rentefordelen settes til differansen<br />
mellom en såkalt<br />
normrente og det arbeidstaker<br />
faktisk betaler i renter og<br />
gebyrer. Normrenten fastsettes<br />
av Finansdepartementet,<br />
men det er vedtatt klare retningslinjer<br />
for hvordan den<br />
skal fastsettes. Normrenten<br />
for 2004 er 3,25 prosent fra<br />
1. januar til 30. april, og<br />
2,5 prosent fra 1. mai og ut<br />
året. Rentefordelen skattlegges<br />
som lønnsinntekt, men<br />
arbeidstakeren kan samtidig<br />
kreve <strong>fradrag</strong> i alminnelig<br />
inntekt for rentebeløpet (selvangivelsens<br />
post 3.3.1).<br />
Dette medfører at den reelle<br />
skattebelastningen for en<br />
person med toppskatt, vil bli<br />
21,3 prosent (marginalskattesatsen<br />
på 49,3 pst. – <strong>fradrag</strong>et<br />
på 28 pst.)<br />
Hvis lånet på utbetalingstidspunktet<br />
ikke overstiger 3/5<br />
G (for tiden 35.266 kr) og<br />
lånet skal tilbakebetales i løpet<br />
av ett år, vil rentefordelen<br />
være skattefri.<br />
len er satt til 400.000 kroner,<br />
men den nye bilen – en<br />
grom Mercedes – koster<br />
461.000 kroner. Preben har<br />
noen penger i banken som<br />
han er villig til å bruke ved<br />
bilkjøpet, men han lurer på<br />
om det kan være gunstig å<br />
be arbeidsgiver om å få låne<br />
pengene til en lav rente.<br />
I banken har Preben fått<br />
tilbud om et billån til 3,6<br />
prosent rente. Å låne<br />
61.000 kroner vil da koste<br />
ham 1.581 kroner i renter<br />
per år (korrigert for rente<strong>fradrag</strong>et).<br />
Preben kjenner<br />
til at Eat-it har lånt ut<br />
penger til andre ansatte, og<br />
at rentesatsen da har blitt<br />
satt til 1,5 prosent. Får han<br />
samme betingelser, vil det<br />
si at han må betale 659 kroner<br />
i renter (korrigert for<br />
rente<strong>fradrag</strong>et) samt 130<br />
kroner i skatt (basert på en<br />
normrente på 2,5%), han<br />
sparer med andre ord 792<br />
kroner. Dersom Preben kun<br />
låner 35.266 kroner (3/5 G),<br />
og betaler tilbake pengene i<br />
løpet av ett år, vil han ikke<br />
måtte betale noe skatt av<br />
rentefordelen. Han kan<br />
med andre ord låne pengene<br />
rentefritt uten at dette<br />
utløser skatteplikt, og sparer<br />
dermed 2.196 kroner.<br />
Lønnskravet<br />
Prebens lønnskrav ser etter<br />
dette ut som følger:<br />
Skulle Preben selv betalt<br />
for disse naturalytelsene,<br />
ville han måttet kreve en<br />
lønnsøkning på 118.540<br />
kroner. Argumentet han<br />
skal bruke (i tillegg til at<br />
han er verdt hvert øre), er<br />
at arbeidsgiver sparer feriepenger<br />
og arbeidsgiveravgift<br />
ved å gi lønnsøkningen<br />
i form av naturalytelser.<br />
Da lønnsansvarlig i Eat-<br />
it leste Prebens lønnskrav,<br />
fikk han seg en god latter.<br />
Selv om det kan være gunstig<br />
for arbeidsgiver å gi<br />
naturalytelser fremfor lønn,<br />
følte arbeidsgiver at Preben<br />
gikk litt vel langt i sitt<br />
krav. Enden på visa ble at<br />
Preben fikk tilbud om et rimelig<br />
lån samt at det ble<br />
tegnet en helseforsikring.<br />
Naturalytelsen Årlig verdi<br />
Helseforsikring 2.000 kr<br />
BI-studier 56.100 kr<br />
Rentefritt lån 2.196 kr<br />
Til sammen 60.296kroner.<br />
FOTO: BO MATHISEN<br />
Eventuell utdannelse fikk<br />
man komme tilbake til senere.<br />
... og hva nå da?<br />
“Kortversjonen heter frynsegoder,”<br />
innledet vi med,<br />
før vi fulgte opp med “spørsmålet<br />
om du utelukkende<br />
bør takke ja til slike?”.<br />
Svaret er: Nei, ikke utelukkende,<br />
men svært ofte!<br />
Helt sikkert er det at<br />
hvis du ikke har frynsegoder<br />
i dag, bør du overbevise<br />
sjefen din om fortreffeligheten<br />
ved slike – for dere<br />
begge. Når kartet er klart,<br />
får du slite med ditt terreng.<br />
Og hvis vi skal driste<br />
oss til et råtips: Hvis<br />
videreutdanning er innenfor<br />
rekkevidde som frynsegode,<br />
er det vel bare å dra<br />
til. Det er mange penger<br />
spart, og økt kompetanse<br />
kan vel sjelden bli feil!<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 41<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
Goodwill:<br />
En uvesent<br />
BETYDNI<br />
For skattyterne er<br />
en “ny” problemstilling<br />
under oppseiling.<br />
Tidligere<br />
var det størrelsen<br />
på goodwill man<br />
kranglet om. Nå<br />
får man inntrykk<br />
av at ligningsmyndighetene<br />
har<br />
startet forfra: Er<br />
det nå så sikkert at<br />
goodwill er goodwill?<br />
Kanskje det<br />
rett og slett er en<br />
annen immateriell<br />
eiendel!<br />
■ AV KIRSTI HOLMSTAD<br />
Hvorfor stille seg spørsmålet,<br />
spør du kanskje? I det<br />
store og hele kan dette<br />
spørsmålet virke nokså uvesentlig,<br />
men i skattens verden<br />
har spørsmålet betydning.<br />
Årsaken er kort og<br />
godt at goodwill alltid kan<br />
avskrives – vel å merke<br />
hvis den er kjøpt –, mens<br />
det er langt mer sjeldent at<br />
andre immaterielle eiendeler<br />
er avskrivbare. Avskrivning<br />
skal bare skje når det<br />
42 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
er helt åpenbart at slike immaterielle<br />
eiendeler synker<br />
i verdi. Det er slettes ikke<br />
så enkelt å dokumentere, så<br />
i praksis har man nærmest<br />
et avskrivingsforbud på andre<br />
immaterielle eiendeler.<br />
Verdifall eller ei ...<br />
Problematikken kan illustreres<br />
med to saker fra ligningsbehandlingen<br />
ved Oslo<br />
likningskontor i 2003. Et<br />
selskap hadde <strong>fradrag</strong>sført<br />
utgifter til nyutvikling av<br />
egne dataprogrammer. Tjenestene<br />
ble dels levert fra<br />
eksterne konsulenter, dels<br />
ved bruk av egne ansatte.<br />
Ligningsnemnda mente<br />
disse dataprogrammene var<br />
tidsubegrensede immaterielle<br />
driftsmidler. Fordi programmene<br />
kontinuerlig ble<br />
vedlikeholdt, mente<br />
nemnda at det ikke fant<br />
sted noe åpenbart verdifall,<br />
og dataprogrammene var<br />
derfor ikke avskrivbare. Det<br />
andre eksemplet dreier seg<br />
også om avskrivning av dataprogrammer,<br />
men her<br />
kom nemnda til en annen<br />
konklusjon. Et selskap skiftet<br />
ut sin hjemmeside på<br />
internettet, med en ny<br />
hjemmeside som var helt<br />
forskjellig fra den gamle.<br />
Internettsiden ble ansett<br />
som en tidsubegrenset immateriell<br />
eiendel. Fordi den<br />
gamle hjemmesiden ble helt<br />
verdiløs når den nye siden<br />
ble tatt i bruk, kunne kostprisen<br />
på den gamle nettsiden<br />
avskrives i sin helhet.<br />
Hva er forskjellen?<br />
Ligningskontorene har i<br />
den senere tid sporet opp<br />
saker der problemet har<br />
vært selve grensedragningen<br />
mellom goodwill og<br />
andre immaterielle eiendeler.<br />
Men før vi kommer inn<br />
på noen disse sakene, er det<br />
på sin plass å forsøke seg på<br />
en definisjon av goodwill og<br />
en forklaring på hva forskjellen<br />
fra andre immaterielle<br />
eiendeler består i.<br />
Det foretas en rekke<br />
virksomhetsoverdragelser<br />
hvert år. Ved disse overdragelsene<br />
blir det ofte avtalt<br />
et vederlag mellom kjøper<br />
og selger som ligger langt<br />
over verdien på de fysiske<br />
eiendelene – som typisk er<br />
bil, kontorutstyr og maskiner.<br />
Eiendelene er for eksempel<br />
verdt 500.000 kroner,<br />
men kjøper er likevel<br />
interessert i å betale 2 mil-<br />
lioner kroner for virksomheten.<br />
Men hvorfor betale 1,5<br />
millioner kroner mer?<br />
Ofte finnes det verdier i<br />
virksomheten som man vet<br />
er der, men som man ikke<br />
umiddelbart ser – typisk: et<br />
godt renommé, en etablert<br />
kundekrets, gode kontorrutiner,<br />
en velfungerende organisasjon<br />
og dyktige ansatte.<br />
Dette er eksempler<br />
på goodwill – eller forretningsverdi,<br />
som det kalles<br />
på godt norsk.<br />
Rettspraksis har fastslått<br />
at goodwill kan og skal<br />
defineres som restverdien<br />
mellom firmaets totale<br />
markedsverdi og<br />
verdien på firmaets fysiske<br />
(og eventuelle andre<br />
immaterielle) eiendeler.<br />
Men å finne fram til<br />
en helt eksakt verdi på<br />
denne forretningsverdien er<br />
selvsagt ikke mulig (selv om<br />
mangt et ligningskontor ser<br />
ut til å ha trodd det motsatte).<br />
Kjennetegnet ved goodwill<br />
er at verdien ikke lar<br />
seg identifisere og at den<br />
ikke har noen verdi hvis<br />
den skilles ut fra virksomheten<br />
for øvrig. Man kan jo<br />
vanskelig si at den trofaste
ighet av<br />
G<br />
kundekretsen til et firma<br />
har særlig verdi hvis selve<br />
firmaet ikke finnes. Det<br />
som kjennetegner andre immaterielle<br />
eiendeler er at<br />
disse verdiene skal kunne<br />
identifiseres (i alle fall i teorien)<br />
– og hvis de skilles ut<br />
fra selve firmaet kan de<br />
leve videre. Dette er den<br />
viktigste forskjellen fra goodwill.<br />
Et eksempel på en<br />
immateriell eiendel som<br />
ikke nødvendigvis må leve<br />
et liv sammen med firmaet,<br />
er et varemerke, for eksempel<br />
NIKE. Andre typiske<br />
immaterielle eiendeler er<br />
forretningsnavn, utgiverrettigheter,<br />
dataprogrammer,<br />
lisenser, kopieringsrettigheter,<br />
patenter, konsesjoner<br />
og lignende. Avgrensningen<br />
mellom goodwill og andre<br />
immaterielle eiendeler kan<br />
volde mye problemer og i<br />
den senere tid har flere saker<br />
funnet veien til domstolene.<br />
Problemet i praksis<br />
I en sak fra Oslo Tingrett<br />
fra 6. juli i år, gjaldt spørsmålet<br />
nettopp avgrensningen<br />
mellom goodwill og<br />
immaterielle eiendeler. Et<br />
selskap kjøpte virksomhe-<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 43<br />
TEMA: FRYNSEGODER ■
ten i Jølstad Begravelsesbyrå<br />
AS og Borg Begravelsesbyrå<br />
AS for til sammen<br />
124.984.000 kroner. Selskapet<br />
overtok alle avtaler,<br />
eiendeler, rettigheter og<br />
gjeld, herunder rett til å<br />
bruke de firmanavn (til<br />
sammen 12 forskjellige)<br />
som virksomheten tidligere<br />
var drevet under. Avtalepartene<br />
klassifiserte differansen<br />
mellom kjøpesummen<br />
og de identifiserbare<br />
eiendelene som goodwill<br />
(80.100.363 kroner). Det ble<br />
ikke satt noen egenverdi på<br />
de 12 firmanavnene som<br />
selskapet fikk rett til å<br />
bruke, fordi avtalepartene<br />
mente verdien av disse var<br />
umulig å fastsette. Men det<br />
var ikke ligningskontoret<br />
enig i.<br />
Ligningskontoret mente<br />
det kunne fastsettes en<br />
verdi på selskapets rett til å<br />
bruke etablerte firmanavn<br />
og forretningskjennetegn,<br />
og at denne verdien var immaterielle<br />
eiendeler som<br />
ikke kunne avskrives. I og<br />
med at ligningskontoret<br />
hadde lagt til grunn en<br />
50–50-fordeling av goodwill<br />
og immaterielle eiendeler i<br />
andre saker “i den senere<br />
tid” og i mangel av annen<br />
sannsynliggjøring fra selskapet,<br />
fastsatte ligningskontoret<br />
verdien av immaterielle<br />
eiendeler til det<br />
halve av oppført goodwillbeløp,<br />
det vil si cirka 40 millioner<br />
kroner. Etter klage fra<br />
selskapet reduserte overligningsnemnda<br />
de immaterielle<br />
eiendelene til 25 millioner<br />
kroner ved en såkalt<br />
royaltyberegning – selskapet<br />
fikk med andre ord delvis<br />
medhold. Men selskapet<br />
var fortsatt ikke tilfreds<br />
med resultatet og saken<br />
gikk derfor til retten.<br />
Goodwill i Tingretten<br />
Tingretten var skjønt enig i<br />
at overligningsnemnda<br />
hadde mulighet til å fastsette<br />
en verdi på firmanavn,forretningskjennetegn<br />
og varemerker, vel å<br />
44 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
merke hvis det kunne påvises<br />
at disse eiendelene faktisk<br />
hadde en økonomisk<br />
verdi. Men det var også<br />
stort sett det eneste retten<br />
var enig med overligningsnemnda<br />
i.<br />
Retten mente det var<br />
klart at firmanavnet “Jølstad”<br />
ville trekke til seg<br />
kunder bare fordi navnet<br />
var kjent fra før, men verdien<br />
av det ville være begrenset.<br />
Den mest pålitelige<br />
måten å fastsette verdien<br />
av firmanavnet på, mente<br />
retten, var å anslå hva det<br />
vil koste å bytte firmanavn<br />
uten å miste kunder – det<br />
vil si hvor store kostnader<br />
ville man da ha brukt på<br />
markedsføring og lignende.<br />
At hele 25 millioner kroner<br />
relaterte seg til firmanavnet,<br />
mente retten var åpenbart<br />
urimelig da goodwillbeløpet<br />
skulle fordeles både<br />
på ansattes kompetanse, organisasjon,<br />
interne rutiner<br />
og prosesser, kunderelasjoner,<br />
beliggenhet og varemerke/firmanavn.Konklusjonen<br />
ble dermed slik selskapet<br />
håpet på – ligningen<br />
ble opphevet på grunn av<br />
vilkårlig skjønn og alle<br />
saksomkostninger ble dekket.<br />
(I mitt stille sinn tenker<br />
jeg at hvis ligningskontoret<br />
hadde vist mer måtehold<br />
i verdsettelsen av<br />
firmanavnet, ville seieren<br />
gått motsatte vei.)<br />
Ytterligere en sak som<br />
gjelder denne grensedragningen<br />
var oppe i Sunnfjord<br />
Tingrett januar 2003. Den<br />
er for øvrig anket og kommer<br />
opp for lagmannsretten<br />
i november. Et selskap<br />
kjøpte et oppdrettsanlegg<br />
for i underkant av 35 millioner<br />
kroner. I selskapets<br />
regnskap ble cirka 12 millioner<br />
kroner av kjøpesummen<br />
ført som goodwill –<br />
cirka 4 millioner kroner ble<br />
ført som konsesjon (med andre<br />
ord: immaterielle eiendeler).<br />
Goodwillverdien var<br />
formentlig knyttet til stordriftsfordelene<br />
som var<br />
kjøpt – det vil si samdrift,<br />
større utstyrspark, bedre<br />
utnyttelse av arbeidskraft<br />
og større forhandlingskraft<br />
ovenfor kunder og leverandører.<br />
Overligningsnemnda<br />
mente imidlertid at hele<br />
kjøpesummen utover verdien<br />
på de fysiske eiendelene,<br />
var en ikke-avskrivbar<br />
konsesjonsverdi. Nemnda<br />
satte deretter goodwill til 0<br />
(null) kroner. Fylkesskattenemnda<br />
opprettholdt vedtaket,<br />
og dermed var det duket<br />
for et oppgjør i retten.<br />
Retten mente at ved<br />
overdragelser innenfor oppdrettsnæringen,<br />
ville en del<br />
av vederlaget være tilknyttet<br />
konsesjonen. Men retten<br />
var enig med selskapet i at<br />
det i tillegg til å være overdratt<br />
konsesjoner, også var<br />
overdratt stordriftsfordeler<br />
som skulle defineres som<br />
goodwill. Retten hadde ikke<br />
det tallmaterialet som<br />
trengtes for å beregne konsesjonens<br />
verdi selv (!), men<br />
var uenig i selskapets egne<br />
beregninger av verdien.<br />
Men fordi selskapet hadde<br />
påvist at det inngikk goodwillelementer<br />
i kjøpet, la<br />
retten til grunn at fylkesskattenemndas<br />
vedtak –<br />
som hadde fastsatt goodwill<br />
til 0 kroner – var basert på<br />
feil rettsanvendelse og opphevet<br />
ligningen. Også i<br />
denne saken kan man kanskje<br />
tolke det dit hen at ligningsmyndighetene<br />
kunne<br />
gått av med seieren hvis de<br />
hadde vist hadde mer måtehold<br />
i sin iver etter å ligne<br />
skattyterne "til døde".<br />
Hva nå?<br />
Som vi kan se er det ikke så<br />
rart at de fleste skattyterne<br />
ønsker seg mest mulig goodwill<br />
og minst mulig andre<br />
immaterielle eiendeler. Det<br />
er det kroner og øre (kanskje<br />
mest kroner) å hente<br />
på. Men hvis ligningskontoret<br />
står på sitt i kampen om<br />
de immaterielle kronene,<br />
kan du kanskje trøste deg<br />
med at goodwill reduserer<br />
grunnlaget for å ta ut utbytte<br />
– andre immaterielle<br />
eiendeler gjør ikke det. Men<br />
det kan tenkes at hele<br />
kranglingen om goodwill vil<br />
dale betraktelig hvis Skaugeutvalget<br />
får det som det<br />
vil. Utvalget foreslår nemlig<br />
at gevinst ved salg av goodwill<br />
skal regnes som personinntekt<br />
(andre immaterielle<br />
eiendeler er ikke<br />
nevnt), og dermed kunne<br />
skattlegges marginalt med<br />
52,2 prosent i stedet for dagens<br />
28 prosent.<br />
Men da vil vel hele problemet<br />
snu seg på hodet ved<br />
at ligningskontoret ønsker å<br />
definere mest mulig som goodwill<br />
– og så det blir<br />
krangling like herlig ...
Praktisk skatte- og regnskapskurs 2004<br />
Blant årets temaer er:<br />
● Nytt om lønnsinnberetning og selvangivelse<br />
● Skatteregler og satser for 2004 og 2005<br />
● Viktige dommer og uttalelser i skattesaker<br />
● Skattereformen<br />
● Endringer i årets ligningsskjemaer<br />
Kursdokumentasjonen<br />
Hver deltaker får utdelt en fyldig kursmappe. Viktige lov- og forskriftstekster<br />
er tatt inn i sin helhet. Med àjourføringstillegget som kommer i januar,<br />
er kursdokumentasjonen et meget godt oppslagsverk.<br />
Kursavgift<br />
For medlemmer kr 1.950,-.<br />
For ikke medlemmer kr 2.300,-.<br />
Inkluderer kursdokumentasjon, lunsj og kaffe.<br />
Kursplan<br />
Arendal<br />
30.11.04 Clarion Hotel Tyholmen<br />
Askim<br />
01.12.04 Smaalenene Hotell<br />
Bergen<br />
13.12.04 Radisson SAS Hotel Norge<br />
14.12.04 Radisson SAS Hotel Norge<br />
Bodø<br />
02.12.04 Rica Hotel Bodø<br />
Drammen<br />
29.11.04 First Hotel Ambassadeur<br />
Egersund<br />
17.12.04 Kulturhuset/Grand Hotel<br />
Fagernes<br />
07.12.04 Quality Hotel Fagernes<br />
Fredrikstad<br />
17.12.04 Hotel City<br />
Gjøvik<br />
13.12.04 Honne Konferansesenter, Biri<br />
Hamar<br />
06.12.04 Scandic Hotel Hamar<br />
Harstad<br />
01.12.04 Quality Hotel Arcticus<br />
Haugesund<br />
13.12.04 Rica Maritim Hotel<br />
Jessheim<br />
17.12.04 Clarion Hotel Oslo Airport<br />
Kongsvinger<br />
01.12.04 Vinger Hotell<br />
Kristiansand<br />
16.12.04 Hotel Norge<br />
Kristiansund<br />
02.12.04 Rica Hotel Kristiansund<br />
Molde<br />
03.12.04 Quality Hotel Alexandra<br />
Mosjøen<br />
14.12.04 Fru Haugans Hotel<br />
Påmelding - Praktisk skatte- og regnskapskurs 2004<br />
● Nytt om regnskap<br />
● Nytt om merverdiavgift<br />
● Valg av selskapsform – hva passer for din type virksomhet?<br />
Oppdatering<br />
For autoriserte regnskapsførere:<br />
1/2 dag skatt/avgift, 1/2 dag regnskap<br />
For revisorer:<br />
3 timer skatt/avgift, 3 timer regnskap<br />
Påmelding<br />
Benytt denne blankett eller www.skatt.no<br />
Oslo<br />
07.12.04 Hotel Bristol<br />
14.12.04 Grand Hotel<br />
16.12.04 Grand Hotel<br />
20.12.04 Hotel Bristol<br />
06.01.05 Grand Hotel<br />
Røros<br />
16.12.04 Bergstadens Hotel<br />
Sandefjord<br />
07.12.04 Rica Park Hotel Sandefjord<br />
Skien<br />
06.12.04 Rainbow Høyers Hotel<br />
Stavanger<br />
15.12.04 Radisson SAS Atlantic Hotel<br />
Tromsø<br />
30.11.04 Rica Ishavshotel<br />
Trondheim<br />
15.12.04 Radisson SAS Royal Garden Hotel<br />
Ålesund<br />
15.12.04 Rica Parken Hotel<br />
Kursdeltaker Kurssted Dato Kursavgift<br />
Firma: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Medl.nr: . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Adresse: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Postnr./sted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Tlf: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .Faks: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
E-Post: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>, Øvre Vollgate 13, Postboks 213 Sentrum, 0103 OSLO<br />
Tlf: 22 97 97 00. Faks: 22 33 71 80. E-post: post@skatt.no. Internett: www.skatt.no<br />
SB 5-04
Gjestespaltist<br />
Henrik Syse (f. 1966) er<br />
filosof med Master-grad fra<br />
Boston College (USA) og<br />
doktorgrad fra Universitetet<br />
i Oslo. Han deler sin tid<br />
mellom Universitetet i Oslos<br />
Etikkprogram og Institutt for<br />
fredsforskning (PRIO). Han<br />
har tidligere bl.a. vært<br />
redaktør av tidsskriftet<br />
Tidens Tegn og medlem av<br />
sekretariatet i Verdikommisjonen.<br />
For tiden arbeider<br />
han særlig med militær<br />
etikk, krigens regler og forholdet<br />
mellom etisk teori og<br />
moralsk praksis.<br />
E-post: henrik@prio.no<br />
Foto: Bengt Eriksen<br />
Mitt forhold til økonomi og<br />
skatt er omtrent som mitt forhold<br />
til biler: Jeg vet når de<br />
virker, og enda bedre når<br />
de ikke virker, og jeg kan<br />
oppføre meg slik at sjansen<br />
for vellykket drift er større<br />
enn sjansen for sammenbrudd.<br />
Men ber du meg forklare<br />
hvordan og hvorfor de<br />
virker, må jeg gi opp. Jeg<br />
har gått på skole, studert og<br />
forsket i til sammen over<br />
tretti år, men der går definitivt<br />
grensen for min kompetanse,<br />
hva angår biler så vel<br />
som økonomi.<br />
Likevel: Som samfunnsengasjert<br />
menneske og ikke<br />
minst som politisk filosof blir<br />
jeg stadig mer opptatt av<br />
den økonomi vi alle er en<br />
del av, og som vi bidrar til i<br />
rikt monn over skatteseddelen<br />
og via allehånde avgifter.<br />
Vi lever jo etter sigende i<br />
verdens rikeste land – ett av<br />
de rikeste, i det minste. Til<br />
denne rikdom bidrar vi alle<br />
gjennom å betale betydelige<br />
summer til den store felleskasse.<br />
Denne kassen går det<br />
i disse dager riktig bra med<br />
– bidragene fra olje- og<br />
gassvirksomheten går sammen<br />
med våre skatter og avgifter<br />
inn i vellykkede investeringer.<br />
Man skulle tro at i<br />
dette samfunn kan man ta<br />
seg råd til hva det måtte<br />
være. De materielle problemer<br />
er løst – nå kan vi gå<br />
løs på de åndelige og filosofiske<br />
utfordringer.<br />
Og så opplever vi at sykehus<br />
er overfylte, postkontor<br />
nedlegges, trygdekontorene<br />
er overarbeidede, kapasiteten<br />
på mange veier er<br />
sprengt, og skolebygg forfaller.<br />
Dette er i det minste inntrykket<br />
som gis oss av mediene<br />
– og for noen betyr<br />
disse fenomenene ramme alvor<br />
i en tøff hverdag.<br />
I den politiske kamp ynder<br />
enkelte å fremstille disse<br />
problemene som et resultat<br />
av ond vilje: et ønske om å<br />
gi mer til de rike, om å<br />
spare seg til fant, et utslag<br />
av mangelfull solidaritet og<br />
ustoppelig egoisme. Ikke<br />
minst når statsbudsjettet debatteres,<br />
hentes store ord<br />
frem om hjerteråe prioriteringer<br />
og omvendt Robin<br />
Hood-logikk.<br />
For all del, det er legitimt<br />
med uenighet – endog skarp<br />
uenighet. Og at egoisme og<br />
manglende varme er reelle<br />
utfordringer i vårt moderne,<br />
raskt foranderlige samfunn,<br />
hersker det ingen tvil om.<br />
Men likevel: Glemmer vi at<br />
behovet for å spare, nødvendigheten<br />
av effektivitet<br />
og innstramminger, nettopp<br />
er et resultat av vår omfattende<br />
velferdsstat? Vi er et<br />
land med et godt lønnsnivå<br />
og relativt små lønnsforskjel-<br />
ler. Anstendig betaling til<br />
alle og lik tilgang på sosiale<br />
goder er bærebjelker som<br />
holdes oppe av bred politisk<br />
enighet. Det betyr også at<br />
enhver tjeneste som skal utføres,<br />
koster penger – ikke<br />
bare (god) netto lønn til den<br />
som skal gjøre jobben, men<br />
også skatt, avgifter og sosiale<br />
kostnader. Og det finnes<br />
– heldigvis – ikke en stor,<br />
lavtlønnet underklasse som<br />
kan gjøre alle de ulønnsomme<br />
eller lite attraktive<br />
jobbene.<br />
Dersom vi i dette samfunnet<br />
ivaretok hvert lille postkontor,<br />
bygget myriader av<br />
nye veier og utvidet kapasiteten<br />
sterkt i vårt helsevesen,<br />
ville våre tiltak ha en<br />
prislapp som umulig kunne<br />
betales, uansett hvor mye<br />
skatt vi betaler eller olje vi<br />
pumper opp. Jeg er ikke<br />
økonom, men selv jeg forstår<br />
at dette ikke kan gå<br />
opp.<br />
Noen snakker om at velferdsstaten<br />
nedbygges – vi<br />
strammer til og skaper et<br />
kaldere samfunn. Men det vi<br />
gjør, er å ta de nødvendige<br />
konsekvensene av velferden.<br />
Som bidragsytere og skattebetalere<br />
er det vår plikt å<br />
tenke igjennom hvordan vi<br />
kan få et samfunn som virkelig<br />
hjelper alle dem som<br />
trenger fellesskapets støtte til<br />
å komme seg opp, et samfunn<br />
som er varmt og inkluderende,<br />
men som – nettopp<br />
derfor – ikke kan dele ut de<br />
samme dyre goder til alle.<br />
Gratis barnehager, gratis<br />
skolefritidsording, gratis kollektivtrafikk,<br />
flere veier, flere<br />
skoler, mer kontantstøtte –<br />
alt vil bli nevnt i den kommende<br />
valgkamp. Skal vi<br />
klare fremtidens utfordringer,<br />
må vi, ikke minst i<br />
egenskap av skattebetalere,<br />
tørre å innrømme at slike løfterike<br />
ønskelister neppe lar<br />
seg realisere.<br />
Filosofi, økonomi<br />
og velferd<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 47
Ligningsmåte av bolig:<br />
Bruk eller utforming?<br />
I Skattebetaleren<br />
4–2004 skrev vi<br />
om <strong>Skattebetalerforeningen</strong>sengasjement<br />
i boligsaker,<br />
særlig i forhold<br />
til den senere<br />
tids utvikling i<br />
Skattedirektoratets<br />
bindende forhåndsuttalelser<br />
(side 12<br />
f.). Vi har fått svar<br />
på ett av foreningens<br />
brev til Finansdepartementet,<br />
som tro det eller<br />
ei, åpner for store<br />
skattefrie utleieinntekter.<br />
Men<br />
medaljen har også<br />
en bakside!<br />
■ THERESE KAROLINE<br />
LARSEN<br />
48 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
I et brev til Finansdepartementet<br />
av 9. juni 2004<br />
spurte <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
departementet om<br />
riktigheten av Skattedirektoratets<br />
fortolkninger i bindende<br />
forhåndsuttalelse<br />
27/04. Saksforholdet ble<br />
presentert slik i forrige<br />
nummer:<br />
“Skattyters bolig bestod<br />
av den leiligheten han selv<br />
bebodde, samt en annen leilighet<br />
på omlag 100 kvm.<br />
Det var ingen tvil om at<br />
begge disse leilighetene var<br />
familieleiligheter. I tillegg<br />
ønsket skattyter å bygge to<br />
hybler i kjelleren under garasjen.<br />
Det samlede areal på<br />
disse to hyblene var 41 kvm.<br />
Leilighetene ville ha felles<br />
kjøkken, gang og bad. Intuitivt<br />
skulle man tro at dette<br />
dreide seg om to uselvstendige<br />
hybler. Direktoratet<br />
kom imidlertid til at disse to<br />
hyblene måtte ses under ett<br />
ved vurderingen av hva<br />
slags type bolig dette var.<br />
Direktoratet mente at de to<br />
hyblene sett under ett fremstod<br />
som en familieleilighet,<br />
og at de derfor skattemessig<br />
måtte vurderes som en familieleilighet.<br />
Skattyters bolig<br />
ville dermed bli en flermannsbolig<br />
som skal regnskapslignes.”<br />
Finansdepartementet<br />
sendte på bakgrunn av vår<br />
henvendelse en anmodning<br />
til Skattedirektoratet om en<br />
nærmere begrunnelse i saken.<br />
Direktoratet bekreftet<br />
at det avgjørende er hvordan<br />
leiligheten fremstår, og<br />
ikke hvem den leies ut til,<br />
og Finansdepartementet<br />
sluttet seg til direktoratets<br />
oppfatning.<br />
Videre skriver direktoratet:<br />
“For ordens skyld nevnes<br />
det at det objektive kriterium<br />
som vi har lagt til<br />
grunn også må benyttes i<br />
tilfeller det vil være til gunst<br />
for skattytere. Består boligen<br />
først av to familieleiligheter,<br />
kan en leie ut så<br />
mange soverom en vil i en<br />
av dem så lenge leietakerne<br />
deler bad og kjøkken, og<br />
fremdeles bli prosentlignet”.<br />
Det betyr: Har man en<br />
bolig som for eksempel den<br />
som er illustrert her (se tegning),<br />
kan man få alle utleieinntektene<br />
skattefritt<br />
fordi hele boligen skal prosentlignes<br />
som en tomannsbolig!<br />
For denne leiligheten blir<br />
årlige skattefrie inntekter:<br />
kr 2.500 x 13 leiligheter<br />
x 12 måneder<br />
= 390.000 kroner!<br />
(Det kan være lurt å<br />
koste på seg en bindende<br />
forhåndsuttalelse før man<br />
prøver denne konstruksjonen<br />
i praksis. Erfaring tilsier<br />
at man aldri helt kan<br />
vite hvor vinden blåser selv<br />
om denne fortolkningen etter<br />
vår mening fremgår<br />
klart av ovennevnte uttalelse.<br />
Fra våren av blir det<br />
jo også billigere med forhåndsuttalelser,<br />
da kompetansen<br />
etter planen skal tilligge<br />
ligningskontorene for<br />
et lavere vederlag.)<br />
Hele brevet fra Finansdepartementet<br />
og uttalelsen fra<br />
Skattedirektoratet finner du<br />
på www.skatt.no
Lønns-Nøkkelen 2004<br />
Tidsbesparende guide til rask og riktig lønnsbehandling<br />
Lønns-Nøkkelen 2004 er et uunnværlig og<br />
praktisk verktøy for korrekt lønnsinnberetning.<br />
Boken er rikt illustrert med eksempler. Her finner<br />
du svarene på hvordan lønnsinnberetningen skal<br />
gjøres for 2004.<br />
Boken inneholder kommentarer til 8. utgave av Kodeoversikt<br />
for lønns- og trekkoppgaver, med Skattedirektoratets<br />
tillegg av september 2004.<br />
Lønns-Nøkkelen er oppdatert med: Nye og endrede<br />
koder for 2004. Nye skatteregler om: Arbeidsgiveravgift,<br />
utenlandske pendlere, bedriftsbarnehage, gaver i<br />
arbeidsforhold, rimelige lån,<br />
bindende forhåndsuttalelser på lønnsområdet.<br />
Lønns-Nøkkelen gir deg samlet de lover og<br />
forskrifter som er av betydning for korrekt<br />
innberetning.<br />
Lønns-Nøkkelen er forfattet av Harald Breivik og Truls<br />
Foss, begge tidligere kontorsjefer i Skattedirektoratet.<br />
Ordinær pris kr 370,- Medlemspris kr 320,-.<br />
Boken bestiller du hos <strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
Benytt gjerne våre internettsider, www.skatt.no, eller send bestilling på faks eller post.<br />
Ja, jeg bestiller Lønns-Nøkkelen 2004 stk a kr ,-.<br />
(Porto kommer i tillegg.)<br />
Firma/Navn:<br />
Adresse: Postnr/Sted:<br />
Tlf: Faks: Medl./Ab.nr:<br />
E-post:<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>, PB 213 Sentrum, 0103 Oslo.<br />
Tlf: 22 97 97 00, faks: 22 33 71 80, www.skatt.no<br />
Kun kr 320,-<br />
for <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
medlemmer<br />
SB 5-04<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 49
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>sskattefaglige<br />
avdeling svarer<br />
deg: Tore Fritsch,<br />
Ole Anders<br />
Grindalen, Åse<br />
Kristin Nebb Ek,<br />
Kirsti Holmstad,<br />
Tonje Johnsrud,<br />
Gry Nilsen,<br />
Trond Olsen,<br />
Harry Tunheim,<br />
Hilde Alvsåker og<br />
Therese Larsen.<br />
50 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> på nettmøter<br />
Spørsmålene og svarene er i sin helhet hentet fra nettmøtene til aftenposten.no og dn.no<br />
om forslaget til statsbudsjettet for 2005. Spørsmålene som er med her er besvart av <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
Tore Fritsch, Gry Nilsen og Therese Karoline Larsen. Du kan se flere<br />
spørsmål og svar på nettadressene:<br />
http://tux1.aftenposten.no/nettprat/fritsch061004/ og<br />
http://www.dn.no/nettmoter/article341737.ece<br />
En student og hans familie<br />
Spørsmål:<br />
Jeg er en 30 år gammel student<br />
med fullt studielån. Jeg<br />
har en samboer i full jobb i<br />
kommunen og en sønn på 2<br />
1/2 år med 100-prosentplass<br />
i barnehage. Vi er<br />
medeiere og bor i en firemannsbolig,<br />
hvor vi har et<br />
lån på nesten 1 million kroner.<br />
Jeg pendler 6 mil en vei<br />
til skolen, og min samboer<br />
pendler 4 mil en vei til jobb.<br />
Hvordan vil det nye stats-<br />
budsjettet ramme min lille familie?<br />
Svar:<br />
Din samboer vil få glede av<br />
økt maksbeløp på minste<strong>fradrag</strong>et<br />
(fra 47.500 til<br />
56.000 kr). Reise<strong>fradrag</strong>et<br />
vil bli noe redusert fordi<br />
bunn<strong>fradrag</strong>et økes fra<br />
9.200 kroner til 12.800<br />
kroner. Prosentinntekt på<br />
egen bolig er foreslått fjernet<br />
Endringer i<br />
pendlerreglene?<br />
Spørsmål:<br />
Jeg pendler cirka 10 mil<br />
hver dag med privat bil. Det<br />
finnes ingen offentlig transport<br />
her jeg bor. Er det<br />
noen forandringer på reglene<br />
om dette i det foreslåtte<br />
statsbudsjettet?<br />
Pendler<strong>fradrag</strong><br />
og foreldreansvar<br />
Spørsmål:<br />
1)Vil det bli endringer i<br />
pendler<strong>fradrag</strong>et på 1,40<br />
kroner per kilometer?<br />
2) Vil det bli ekstra skattelette<br />
for pappaer som har<br />
delt foreldreansvar?<br />
Svar:<br />
Ifølge forslaget vil det bli<br />
Får ikke<br />
pensjonistene<br />
økt<br />
minste<strong>fradrag</strong>?<br />
Spørsmål:<br />
Er det riktig at pensjonister<br />
ikke får økt minste<strong>fradrag</strong>?<br />
Svar:<br />
Pensjonistene får etter forslaget<br />
også noe økt minste<strong>fradrag</strong>.<br />
Satsen økes ikke<br />
(24 %), men øvre grense<br />
økes fra 47.500 til 49.400<br />
kroner. For lønnsmottakere<br />
øker satsen etter forslaget til<br />
27 prosent, og maksbeløpet<br />
øker til 56.000 kroner.<br />
Svar:<br />
Her er det ikke lagt opp til<br />
andre endringer enn at<br />
bunn<strong>fradrag</strong>et for arbeidsreise<strong>fradrag</strong>et<br />
økes fra<br />
9.200 til 12.800 kroner.<br />
Med andre ord blir <strong>fradrag</strong>et<br />
ditt noe redusert.<br />
færre som får glede av reise<strong>fradrag</strong>et.<br />
Bunn<strong>fradrag</strong>et<br />
foreslås øket til 12.800 kroner<br />
(mot i dag 9.200 kr).<br />
Satsen på 1,40 kroner per<br />
kilometer står uendret.<br />
Foreldre<strong>fradrag</strong>et vil etter<br />
forslaget bli høyere for dem<br />
med tre barn eller flere<br />
(5.000 kr per barn).
Skatteskjerpelse<br />
for studenter?<br />
Spørsmål:<br />
Minste<strong>fradrag</strong>et for lønnsinntekter<br />
økes ved at satsen<br />
økes fra 24 til 27 prosent<br />
og øvre grense økes fra 47<br />
500 kroner til 56 000 kroner,<br />
mens nedre grense i<br />
trygdeavgiften økes fra 23<br />
000 kroner til 29 600 kroner,<br />
slik at den såkalte frikortgrensen<br />
blir 30 000 kroner.<br />
Er det riktig forstått, at<br />
alle som tjener mellom<br />
30.000 og cirka 120.000<br />
kroner (dvs. så å si alle studenter)<br />
får en reell skatteskjerpelse?<br />
Fjernes skatt på<br />
fritidseiendom?<br />
Spørsmål:<br />
Ut fra forslaget som foreligger<br />
ser det ut til at dobbelbeskatningen<br />
som vi har i<br />
dag vedr skatt på bolig fjernes.<br />
Vil også dette gjelde fritidseiendom?<br />
Svar:<br />
Ja! <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
Svar:<br />
Økningen i satsen for minste<strong>fradrag</strong>et<br />
vil komme alle<br />
til gode. Minste<strong>fradrag</strong>et<br />
har betydning for skatt på<br />
alminnelig inntekt (28 %).<br />
Grensen for beregning av<br />
trygdeavgift har kun betydning<br />
for beregning av trygdeavgiften<br />
på 7,8 prosent.<br />
Det er altså snakk om to forskjellige<br />
skatter med forskjellig<br />
beregningsgrunnlag. Studenter<br />
og andre lavtlønnede<br />
kommer således bedre ut<br />
hvis man ser på disse <strong>fradrag</strong>ene<br />
isolert.<br />
Hva mener <strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
om<br />
dokumentavgiften?<br />
Spørsmål:<br />
Dokumentavgiften på 2,5<br />
prosent ved kjøp av bolig er<br />
blitt en gullgruve for staten. I<br />
fjor fikk staten inn nesten<br />
3,3 milliarder kroner på<br />
denne skatten, en skatt som<br />
brukes til å finansiere det offentlige<br />
forbruket på lik linje<br />
med inntektsskaten og andre<br />
skatter og avgifter. Hva mener<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong><br />
om at boligkjøpere “ranes”<br />
av det offentlige?<br />
Svar:<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> er<br />
helt enig med deg i at doku-<br />
er glad for at inntektstillegget<br />
for bruk av egen bolig<br />
(og fritidseiendom) forsvinner.<br />
Vi frykter imidlertid<br />
at om noen år er eiendomsskatten<br />
langt mer utbredt<br />
enn i dag, og utgjør en<br />
større likviditetsbelastning<br />
for oss boligeiere enn det vi<br />
sliter med i dag.<br />
mentavgiften er en urimelig<br />
skatt på flytting som burde<br />
vært fjernet for lenge siden!<br />
Vi omtaler problemene rundt<br />
dokumentavgiften i kommende<br />
utgave av Skattebetaleren,<br />
og vil jevnlig passe<br />
på å minne politikerne om<br />
at denne urimelige skatten<br />
burde fjernes. Vi ser jo også<br />
at det eneste “gode” argumentet<br />
politikerne har for å<br />
beholde dokumentavgiften<br />
er at den gir så gode inntekter.<br />
Hva skjer<br />
med firmabilbeskatningen?<br />
Spørsmål:<br />
Er det gjort noe med firmabilbeskatningen<br />
for 2005?<br />
Svar:<br />
Ja, det er foreslått ganske<br />
store endringer fra 2005. I<br />
stedet for dagens system,<br />
hvor fordelen settes ut fra<br />
en samlet kjørelengde multiplisert<br />
med en kilometersats,<br />
blir det en enklere modell.<br />
Etter forslaget skal fordelen<br />
ved firmabil fastsettes slik:<br />
30 prosent av listepris opp<br />
til 235.000 kroner, og 20<br />
prosent av det overskytende.<br />
Er bilen mer enn tre<br />
år, settes bilens verdi til 75<br />
prosent av listepris.<br />
Dette vil gi redusert skatt<br />
for rimelige firmabiler, og<br />
høyere skatt for de dyreste<br />
bilene. Det er foreslått gunstige<br />
regler for dem som<br />
kjører mer enn 40.000 kilometer<br />
i yrket, og for el-biler.<br />
Enklere<br />
skattesystem?<br />
Spørsmål:<br />
Vil regjeringens forslag bety<br />
en forenkling av hele skatteog<br />
avgiftssystemet med<br />
færre <strong>fradrag</strong> og lavere generelle<br />
skatter?<br />
Svar:<br />
Tja. For noen blir det nok<br />
enklere. Men så lenge vi<br />
har politikere kommer skattereglene<br />
til å være kompliserte<br />
for svært mange skattytere.<br />
De som holder seg<br />
oppdatert som medlemmer i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong> står<br />
utvilsomt best rustet!<br />
Skattefritt<br />
aksjeutbytte<br />
og<br />
<strong>fradrag</strong> for<br />
aksjetap<br />
Spørsmål:<br />
1) Kan det tas ut skattefritt<br />
utbytte fra aksjeselskaper<br />
for regnskapsåret 2004, og<br />
gjelder dette i tilfelle helt<br />
frem til ordinær generalforsamling<br />
i 2005?<br />
2) Blir det ikke <strong>fradrag</strong><br />
for aksjetap etter den nye<br />
skattereformen (og skatt på<br />
gevinster), eller gjelder<br />
dette bare i aksjeselskaper?<br />
3) Når vil i tilfelle denne<br />
endringen tre i kraft?<br />
Svar:<br />
1) Ja, det er fra signalene<br />
anledning til å ta ut ordinært<br />
utbytte for regnskapsåret<br />
2004, som vedtas i<br />
2005.<br />
2) Fjerning av skatteplikt<br />
for gevinst/taps<strong>fradrag</strong> på<br />
aksjesalg gjelder bare for<br />
aksjeselskaper, ikke for privatpersoner.<br />
3) Denne endringen for<br />
aksjeselskaper (fritaksmodellen)<br />
for gevinst/tap vil<br />
tre i kraft fra 26. mars<br />
2004, den dagen skattemeldingen<br />
ble lagt frem.<br />
Er formuesskatten<br />
fjernet?<br />
Spørsmål:<br />
Hva har skjedd med formueskatten?<br />
Er den fjernet eller<br />
vil den fortsatt opprettholdes<br />
på samme nivå som i dag?<br />
Svar:<br />
Formuesskatten er langt fra<br />
fjernet. For 2005 er det<br />
foreslått en økning av fribeløpet<br />
på 31.000 kroner.<br />
Dette innebærer at formuesskatten<br />
reduseres med 270<br />
kroner. Det er ikke foreslått<br />
noen endringer i satsene.<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 51
MEDLEMSKAP 2004<br />
Personlig medlemskap: 375 kr<br />
Bedriftsmedlemskap: 925 kr<br />
Støttemedlemskap: 200 kr<br />
Studentmedlemskap: 50 % rabatt<br />
i to år<br />
FORDELER 2004<br />
Samtlige medlemskap<br />
(eksl. støttemedlemskap):<br />
● Seks nummer i året av Skattebetaleren<br />
(portotillegg: 100 kr<br />
til europeiske land og 170 kr til<br />
andre land).<br />
● Årlig utgave av Skatte-Nøkkelen<br />
– <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
håndbok om skatt.<br />
● Skattefolder’n – <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
oppdaterte utvalg<br />
av aktuelle skatte- og avgiftsbeløp<br />
og -satser.<br />
● Ved deltakelse på foreningens<br />
skattekurs gis det en medlemsrabatt<br />
på kr 350,-<br />
● Redusert pris på <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
litteratur.<br />
● 20 prosent rabatt på daTax-produkter<br />
som er formidlet av<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>.<br />
● 15 prosent på Grunnpakken i<br />
Norsk Elektronisk Skattebibliotek.<br />
● 25 prosent rabatt på bladet Bil<br />
(med stoff om firmabil).<br />
Telefon: 23 03 66 00<br />
● Redusert pris på kjøp av Net-<br />
Com GSM mobiltelefon og mobiltelefonabonnement,<br />
cirka 14<br />
prosent rabatt på samtaleavgifter.<br />
● Gratis telefonbistand i privatøkonomiske<br />
spørsmål hos Formuesforvaltning<br />
Rådgivende<br />
Økonomer AS (ikke skattespørsmål).<br />
Telefon: 24 12 44 00 (kun<br />
tirsdager, kl. 1200–1500).<br />
● Gratis telefonbistand i inntil en<br />
halv time per år for deg og øvrige<br />
i din husstand for skattespørsmål<br />
som har oppstått i<br />
den tid du har vært medlem av<br />
foreningen. Du får uansett bistand<br />
med skattespørsmål for<br />
foregående inntektsår. Bedriftsmedlemmer<br />
kan også<br />
gjøre henvendelser om ansattes<br />
skatteforhold. Eventuell fakturering<br />
av telefonbistand faktureres<br />
månedlig. Det faktureres<br />
først etter at man har benyttet<br />
seg av gratisbistanden inntil en<br />
halv time og etter at det er gitt<br />
varsel om det fra saksbehandler.<br />
Skattetelefonen: 22 97 97 10<br />
(hverdager, kl. 12–15).<br />
Medlemsnummer må oppgis.<br />
● Skriftlig bistand med utredning<br />
om skatte- og avgiftsforhold,<br />
med utarbeidelse av klager mv.<br />
For slikt mer omfattende arbeid,<br />
avtales honorar etter en<br />
fordelaktig timesats.<br />
● Mye praktisk skatteinformasjon<br />
på medlemssidene til<br />
www.skatt.no. Logg deg inn<br />
med medlemsnummer og<br />
passordet 9797.<br />
52 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Veldig ofte når det handler<br />
om tips som har med personlig<br />
økonomi å gjøre,<br />
ligger det et risikoelement<br />
bak. Spør du en aksjemegler<br />
om hvilke aksjer du<br />
bør satse på for å bli litt rikere,<br />
er sjansen også til<br />
stede for at du kan tape på<br />
investeringen. Men det kan<br />
faktisk finnes investeringer<br />
som kun kan gå i pluss.<br />
Jeg snakker da om å søke<br />
økonomisk støtte i form av<br />
et stipend fra et fond eller<br />
legat.<br />
Selvsagt har studentene<br />
sin lånekasse, og kunstnerne<br />
diverse kunstnerstipend.<br />
Men det finnes også<br />
drøssevis med fond og legater<br />
for alt mulig rart her<br />
i dette landet. Mange av<br />
dem som har gått opp løypene<br />
for oss, og som har<br />
hatt litt midler til overs, har<br />
opprettet et fond eller legat<br />
Therese<br />
Karoline<br />
Larsen begynner<br />
i ny jobb<br />
AdvokatfullmektigTherese<br />
Karoline<br />
Larsen (bildet)<br />
har vært<br />
vikar i <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
skattefaglige avdeling<br />
siden 27. oktober<br />
2003. Hun kom fra Oslo<br />
likningskontors avdeling<br />
for personbeskatning. Hun<br />
har sin siste arbeidsdag i<br />
foreningen 29. oktober i<br />
år, og begynner da som<br />
advokatfullmektig hos PricewaterhouseCoopers<br />
AS<br />
(PWC).<br />
til fremme for et eller annet<br />
godt formål. Ofte handler<br />
det om støtte til utdanning<br />
og forskning, men langt<br />
fra bare det. Det kan dreie<br />
seg om sosiale stipender til<br />
støtte på grunn av en eller<br />
annen sykdom eller svakhet.<br />
Noen fond er forbeholdt<br />
spesielle yrkesgrupper,<br />
andre er forbeholdt<br />
personer bosatt i spesielle<br />
deler av landet. Et fond deler<br />
for eksempel ut midler<br />
til trengende musikklærere<br />
i Stor-Oslo, et annet til<br />
etterlatte etter jurister i offentlige<br />
stillinger der det<br />
finnes behov for det. Det<br />
finnes med andre ord mye<br />
penger der ute som bare<br />
venter på å bli utdelt. Utfordringen<br />
er å finne frem<br />
til fondene og ta seg bryet<br />
med å sende en søknad.<br />
Det finnes en egen stipendhåndbok<br />
som er å få<br />
Ole Anders<br />
Grindalen skal<br />
ha permisjon<br />
Skatterådgiver<br />
Ole AndersGrindalen<br />
(bildet)<br />
ble ansatt i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
skattefaglige avdeling<br />
1. januar 1996. Ole Anders<br />
skal ha ett års permisjon<br />
fra skatterådgiverstilingen<br />
i skattefaglig avdeling<br />
– trolig fra og med<br />
desember i år. I permisjonstiden<br />
skal han jobbe<br />
på Oslo likningskontor.<br />
kjøpt i bokhandelen. Eller<br />
ta et søk på nettet, for eksempel<br />
på www.startsiden.no,<br />
velg Utdanning, Informasjon<br />
og veiledning og<br />
deretter Legater og stipender.<br />
Det kan vise seg å bli en<br />
svært god investering hvis<br />
du er blant de heldige utkårede<br />
som av en eller annen<br />
grunn får støtte.<br />
HARRY TUNHEIM<br />
Kirsti Holmstad<br />
er tilbake fra<br />
permisjon<br />
Skatterådgiver<br />
Kirsti<br />
Holmstad<br />
(bildet) ble<br />
ansatt i <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s<br />
skattefaglige avdeling 17.<br />
august 1998. Hun kom tilbake<br />
fra en 18-måneders<br />
fødselspermisjon 16. august<br />
i år, og er nå i en 80prosentstilling<br />
i skattefaglig<br />
avdeling i foreningen.<br />
Oss skattebet
1954<br />
og<br />
50 år 25 siden<br />
I en kommentar til artikkelen<br />
i SKATT OG BUDSJETT<br />
nr. 4: “En liten historie fra<br />
Oslo,” skriver Hamar Arbeiderblad<br />
bl.a.: “Videre<br />
står det i artikkelen at de<br />
oppregnede trygder er<br />
skattefrie. Jaså, er de det?<br />
Det er sannelig nytt for oss.<br />
Og vi har senest i går fått<br />
bekreftet fra sakkyndig ligningshold<br />
at både morstrygd<br />
og barnetrygd er<br />
gjenstand for inntektsbeskatning."<br />
Vi fristes til å si<br />
som bladet: Jaså, er de<br />
det? Og viser til vedtak i<br />
Oslo Formannskap. Dette<br />
går nemlig ut på at en<br />
uformuende skattyter som<br />
bare har alderstrygd, uførhetstrygd<br />
eller barnetrygd<br />
å leve av, får sin skatt<br />
ettergitt. (Vedtaket var sitert<br />
i SKATT OG BUDSJETT.)<br />
En annen sak er det – også<br />
referert i samme nr. av<br />
tidsskriftet – at eventuelle<br />
trygder kommer tilo inntektsbeskatning<br />
på vanlig<br />
måte, dersom den trygdede<br />
har annen inntekt<br />
ved siden av trygdene eller<br />
dersom det foreligger formue.<br />
SKATT OG BUDSJETT<br />
5–1954<br />
1979<br />
I den senere tid har man i<br />
alle dagsaviser kunnet<br />
finne stopre annonser hvor<br />
Sosialdepartementet tilbyr<br />
informasjon om hva matpakken<br />
skal inneholde og<br />
hvorledes fisken skal tilberedes.<br />
Det er åpenbart ikke<br />
grenser for hva som etter<br />
hvert betraktes som statsoppgaver.<br />
Enfoldige sjeler<br />
har trodd at skolekjøkkenundervisning,<br />
informasjon<br />
gjennom radio og tv,<br />
videregående undervisning<br />
i matstell og flommen av<br />
litteratur om kokekunsten<br />
kanskje ville gi tilstrekkelig<br />
lærdom om hvorledes de to<br />
brødstykkene i pergamentpapir<br />
burde være sammensatt<br />
og sammenlagt. Men<br />
nei, dette er nok en oppgave<br />
for våre myndigheter.<br />
Her trengs offentlig styring.<br />
SKATT OG BUDSJETT<br />
5–1979<br />
Hold deg oppdatert på<br />
skatt.no<br />
Gå inn på vår nettside<br />
www.skatt.no, klikk på<br />
MEDLEMSSIDER (til høyre på siden),<br />
skriv inn ditt Medlems-/ID.nr og<br />
Passord (som er 9797) og klikk på<br />
Logg inn. Nå kan du velge mellom<br />
å søke på vår nettside eller om du<br />
vil benytte deg av menyen under<br />
Lukket område.<br />
God fornøyelse.<br />
lere imellom<br />
Melking av<br />
forbrukere<br />
Det eneste finansminister<br />
Per-Kristian Foss vil, er å<br />
melke forbrukerne mest<br />
mulig.<br />
TRYGVE HEGNAR,<br />
ansvarlig redaktør i<br />
Finansavisen, i en<br />
kommentar til<br />
statsbudsjettet for 2005<br />
Alt var større før<br />
Det er viktig å huske at<br />
skatteletten til de rike var<br />
enda større i 1992, men da<br />
var ikke Jens sjef. Det var<br />
Gro.<br />
PER-KRISTIAN FOSS,<br />
finansminister, til det<br />
statsbudsjettet han selv la<br />
frem for 2005,<br />
Finansavisen<br />
150 milliarder mer<br />
enn fire prosent<br />
Foss har tatt mer enn 150<br />
milliarder kroner mer fra<br />
oljefondet i årene<br />
2002–2005 enn det fire<br />
prosent av oljefondet tilsvarer.<br />
DAGENS NÆRINGSLIV,<br />
på lederplass, til<br />
statsbudsjettet for 2005<br />
Luksus skal koste<br />
De som vil ha luksus, får ta<br />
skatteregningen. [...] Det<br />
viktigste for oss er at det<br />
skal gå an å ha en vanlig<br />
firmabil uten å bli skattet i<br />
hjel.<br />
GRY NILSEN, leder av<br />
skattefaglig avdeling i<br />
<strong>Skattebetalerforeningen</strong>, til<br />
statsbudsjettet for 2005 –<br />
og helt spesielt til den<br />
delen som omhandler<br />
firmabilen,<br />
Dagens Næringsliv<br />
SKATTEBETALEREN 5-2004 53
Siste om skatt<br />
54 SKATTEBETALEREN 5-2004<br />
Er boligskatten<br />
borte for godt?<br />
Ikke helt uventet, men likevel svært så gledelig:<br />
I forslaget til statsbudsjett for 2005 er<br />
inntektstillegget for fordel av bruk av egen<br />
bolig, gjerne omtalt som boligskatten, foreslått<br />
fjernet.<br />
Når nye regler vedtas i slutten av november,<br />
slik at vi i 2005 ikke får noe inntektstillegg<br />
for egen bolig (eller fritidseiendom), er<br />
dette en milepæl for oss boligeiere.<br />
Få skattespørsmål har de siste årene engasjert<br />
både <strong>Skattebetalerforeningen</strong>s medlemmer<br />
og andre boligeiere mer enn boligbeskatningen.<br />
Det er kanskje ikke så rart, siden<br />
kjøp av egen bolig for svært mange er<br />
den største investering man foretar i løpet av<br />
livet. Etter min oppfatning, er anskaffelse av<br />
egen bolig ikke noe man gjør for å spare<br />
skatt. Snarere er det en investering i trygghet<br />
og livskvalitet som vi har lang tradisjon for i<br />
Norge.<br />
Vanlige fornuftige skattebetalere har aldri<br />
skjønt logikken bak reglen med at det gis et<br />
inntektstillegg for å bruke egen bolig (samtidig<br />
som det er like logisk at du ikke får et<br />
inntekttillegg for bruk av egen bil eller båt).<br />
Nå er det naturligvis intet krav om en åpenbar<br />
logikk bak en skatteregel. Skatteregler<br />
skal bringe inntekter til det offentlige, samtidig<br />
som de helst ikke skal fremstå som alt for<br />
urimelige og tilfeldige.<br />
Og det er nettopp den urimelige<br />
og tilfeldige forskjellsbehandlingen<br />
som landes boligeiere har vært utsatt<br />
for i lang tid som er årsaken til<br />
at boligskatten nå forsvinner. Den<br />
urimelige og tilfeldige forskjellsbehandlingen<br />
har utviklet seg siden<br />
myndighetene aldri har fått til å lage<br />
et regelverk der like tilfeller behandles<br />
likt.<br />
Det er boligens ligningsverdi som gir<br />
grunnlaget for inntektstillegget for egen bruk.<br />
For en del år siden ville jeg svart at forholdet<br />
mellom en boligs ligningsverdi og boligens<br />
virkelige verdi kunne variere fra 2 til 70 prosent.<br />
Etter at vi sommeren 2001 fikk en begrensningsregel<br />
som medførte at ligningsverdien<br />
ikke skulle være høyere enn 30 prosent<br />
av virkelig verdi, ble det noe bedre – men<br />
ikke bra nok.<br />
Helt siden 1975 har faktisk våre politikere<br />
lovet oss et fornuftig og rettferdig takseringssystem<br />
slik at det skulle bli stor grad av likebehandling.<br />
Dette har de imidlertid aldri fått<br />
til på tross av flere forsøk. Finansminister Per-<br />
Kristian Foss gjør derfor rett når han nå fjerner<br />
dette vilkårlige inntektstillegget.<br />
Det er også positivt at når inntektstillegget<br />
for egen bruk nå forsvinner, skjer det ingen<br />
innstramninger i dagens regelverk for å få<br />
skattefrie leieinntekter ved utleie av deler av<br />
egen bolig. Begrunnelsen er at mange boligeiere<br />
dels finansierer boligen gjennom utleie<br />
samt at skjerpede regler vil kunne gi en<br />
rekke kontroll og avgrensningsproblemer. At<br />
store leieinntekter vil være skattefrie på<br />
samme måte som i dag i overskuelig fremtid,<br />
frykter jeg likevel er for godt til å være sant.<br />
Men når vi boligeiere kan gratulere hverandre<br />
med boligskattens avvikling, bør vi ha<br />
i bakhodet at både juristene i embetsverket<br />
og flertallet av landets fremste økonomer (slik<br />
omtales de i alle fall i avisene) ønsker mer<br />
boligskatt. Det er også slik at samlet skatteog<br />
avgiftsnivå på boliger i Norge er lavt i<br />
forhold til i mange andre land. En rekke<br />
kommuner har allerede eiendomsskatt og<br />
flere kommuner er i ferd med å innføre en<br />
slik skatt på boliger. Faren er at vi boligeiere<br />
på sikt får en eiendomskatt som både i utbredelse<br />
og omfang er langt mer tyngende enn<br />
det vi har i dag. Også for eiendomsskatt<br />
trengs et fornuftig og rettferdig takstsystem,<br />
og det er ikke lettere å lage et slikt system<br />
for eiendomsskatt enn for ligningsverdier.<br />
Dette burde være et godt argument mot eiendomsskatt.<br />
Jeg frykter likevel at eiendomskatt<br />
i løpet av kort tid vil være den nye<br />
boligskatten. For den som skal betale<br />
er det størrelsen på skatten som<br />
betyr noe, ikke hva skatten heter eller<br />
om den skal betales til staten eller<br />
kommunen.<br />
Men la oss ikke ta sorgene på forskudd.<br />
Vi boligeiere<br />
får glede oss<br />
over følgende:<br />
For<br />
2005 er det<br />
faktisk én<br />
skatt som<br />
forsvinner.<br />
Det opplever<br />
vi ikke<br />
så ofte.<br />
TORE<br />
FRITSCH
B-BLAD<br />
Returadresse:<br />
Skattebetaleren<br />
Postboks 213, 0103 OSLO<br />
Ettersendes ikke ved varig adresseendring<br />
men sendes tilbake til senderen med<br />
opplysning om den nye adressen