Juristkontakt 7 • 2006
Juristkontakt 7 • 2006
Juristkontakt 7 • 2006
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Siden sist<br />
Krever uavhengig granskning av dødsfall<br />
Afrikanske minoritetsorganisasjoner krever egen observatør under granskningen av dødsfallet<br />
til en 48-åring mann som døde i forbindelse med en politipågripelse i Trondheim.<br />
– Vi har ikke tillit til spesialenheten for politisaker, skriver Organisasjonen mot offentlig<br />
diskriminering (OMOD) i en pressemelding. OMOD og ni afrikanske minoritetsorganisasjoner<br />
krever at justisministeren starter en uavhengig granskning av saken. – Vi har ikke tiltro til<br />
Spesialenheten. Det er eks-politi, eks-politijurister og eks-advokater som etterforsker politi,<br />
og det har vi ikke tiltro til. Derfor vil vi ha en ordning slik de blant annet har i England hvor<br />
det også er uavhengige granskere som delta i slike saker, sier daglig leder i OMOD,<br />
Akhenaton de Leon til adressa.no.<br />
Hemmelige avtaler hindrer jobbskifte<br />
I Danmark har en arbeidsrettssak vist at flere danske selskaper i it-bransjen har hemmelige<br />
avtaler om ikke å rekruttere ansatte fra hverandre. Ett selskap beskyldte et annet for å ha stjålet<br />
to av deres medarbeidere, på tross av at de hadde en kontrakt som forbød dem slik rekruttering<br />
i en avtaleperiode. Mange hevder det florerer en mengde hemmelige avtaler som regulerer<br />
hvem som ikke kan ansettes hvor, skriver Dagens It. «Jobbkarteller» blir de kalt, og resultatet<br />
er at jobbsøkere risikerer å bli avvist på grunn av avtaler de ikke kjenner til.<br />
– Ingeniørforeningen har lenge forsøkt å bevise at bedrifter reelt forhindrer medarbeidere<br />
å skifte jobb gjennom avtaler med andre bedrifter, skriver den danske Ingeniørforeningens<br />
Leif Dyrmose i et innlegg til Jyllandsposten.<br />
Privatetterforsker slapp å vitne<br />
Høyesterett fastslår at privatetterforskeren Ola Thune slipper å vitne i en sak han har etterforsket<br />
på vegne av en advokat, det såkalte Lindås-drapet. Thune og hans advokat Anders<br />
Brosveet mener dommen er viktig for advokater som bedriver et aktivt forsvar i straffesaker.<br />
– For alt jeg aner, så vet ikke Thune noen ting. Dette handler om det som alle advokater alltid<br />
har trodd: At advokatene og deres medhjelpere har taushetsplikt, sier Brosveet. Thune sier<br />
bruk av private etterforskere blir mer og mer nødvendig. – Utviklingen går i feil retning.<br />
Straffeforfølging skal være et offentlig anliggende, og politiet skal også ta hensyn til at en<br />
siktet person kan være uskyldig. Men på grunn av blant annet manglende ressurser og<br />
manglende objektivitet blir dette ofte nedprioritert. Hadde utfallet blitt et annet, så måtte vi<br />
etterforskere enten legge ned virksomheten, eller legge drastisk om på metodene, sier han.<br />
Frykter dårligere vern ved kortsvindel<br />
Forslag til et nytt EU-direktiv, får<br />
Forbrukerrådet til å reagere. Forslaget<br />
kan føre til at maksgrensen i ”egenandel”<br />
ved bankkortmisbruk forsvinner.<br />
Der du nå må dekke maksimum 8000<br />
kroner av det tyver klarer å tappe kortet<br />
ditt for, kan du for fremtiden måtte<br />
ta hele regningen, uansett hvor stor<br />
den måtte være. Dessuten må du selv<br />
bevise at du er blitt svindlet, skriver<br />
Forbrukerrapporten. – Dette forslaget er et såkalt maksimumsdirektiv. Det vil si at<br />
hvert land ikke kan vedta regler som er strengere enn i direktivet. Dermed vil norske<br />
forbrukere kunne miste flere av dagens lovfestede rettigheter, sier jurist i<br />
Forbrukerrådet, Anne Sofie Faye-Lund, til Forbrukerrapporten.<br />
12 <strong>Juristkontakt</strong> 7 <strong>•</strong> <strong>2006</strong><br />
Nederlandsk høyesterett<br />
godkjente etterretningsbevis<br />
Nederlands høyesterett bestemte i september<br />
at landets påtalemyndighet kan bruke<br />
informasjon innhentet av etterretningstjenester<br />
i rettssaker. Det skjedde i forbindelse<br />
med at høyesterett behandlet en terrorsak<br />
mot tre personer. De tre ble først frikjent av<br />
en lavere domstol i 2002, etter at domstolen<br />
den gang avviste bevis innhentet av nederlandsk<br />
etterretningstjeneste. Men landets<br />
høyesterett sier at det ikke er ulovlig å<br />
bruke slike bevis i retten. Retten legger likevel<br />
til at det må vurderes fra tilfelle til tilfelle<br />
og at slike bevis kan være vanskelige å<br />
vurdere, melder Reuters.<br />
Kurs i etablering av<br />
rettshjelpsvirksomhet<br />
Leder i Juristenes rettshjelperforening,<br />
Terje Svendsen, opplyser om<br />
at det nå planlegges et helt nytt kurs<br />
om etablering og drift av rettshjelpsvirksomhet.<br />
Kurset er planlagt<br />
avholdt den 18. november <strong>2006</strong>. –<br />
Etablerte rettshjelpere og jurister<br />
som planlegger oppstart av egen<br />
virksomhet bør allerede nå sette av<br />
denne datoen. Vi kommer med flere<br />
detaljer om kurset i en annonse i<br />
neste utgave av <strong>Juristkontakt</strong>, sier<br />
Svendsen.<br />
Biskop vil endre Grunnloven<br />
Et flerkulturelt samfunn kan ikke holde seg<br />
med en statsreligion, mener Agder-biskop<br />
Olav Skjevesland. Han tar til orde for å fjerne<br />
minst tre paragrafer i Grunnloven. Det er<br />
paragrafene 2 (den evangelisk lutherske<br />
religion er statens offisielle religion), 12<br />
(halve regjeringen må være medlem av<br />
statskirken) og 16 (kongen anordner all<br />
offentlig gudstjeneste) Skjevesland kan<br />
tenke seg fjernet, skriver<br />
Fædrelandsvennen. Biskopen vil avvikle det<br />
statlige kirkestyret, gjøre Kirkemøtet til<br />
øverste lovgivende myndighet og la Kirken<br />
selv utnevne proster og biskoper..