Erobrer verden – på skånsk - Foreningen Norden
Erobrer verden – på skånsk - Foreningen Norden
Erobrer verden – på skånsk - Foreningen Norden
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
magasinet<br />
NORDENNr.<br />
4 <strong>–</strong> 2007<br />
TEMA: SPRÅK<br />
• Tospråklige barn<br />
• Språkdeklarasjonen<br />
• Hvorfor er nabospråk viktig?<br />
TIMBUKTU<br />
<strong>Erobrer</strong> <strong>verden</strong> <strong>–</strong> <strong>på</strong> <strong>skånsk</strong><br />
RiksTV<br />
Vennskapskommuner<br />
www.norden.no 04/2007 1
2<br />
LEDER<br />
vi gir OSS ikke. Vi snakker språk. Fortsatt. Med over<br />
20 millioner innbyggere i samme språkdrakt, er<br />
temaet både viktig og interessant. Dessuten, med de<br />
positive trender vi peker <strong>på</strong> i bladet, med en<br />
tiltagende interesse for det skandinaviske språket<br />
blant våre fremste kulturformidlere innen rap, rock<br />
og pop. ”Jeg vil jo kommunisere med folk i Sverige”<br />
sier Timbuktu om hvorfor han synger <strong>på</strong> svensk. Eller<br />
<strong>skånsk</strong>. I godt åndelig selskap av Kaizers Orchestra, Ali<br />
Kazim og Sigur Rós.<br />
En stimulerende blanding betraktninger over vårt<br />
skandinaviske språkfellesskap bringer vi fra Danmark,<br />
Norge og Sverige via noen av landenes fremste<br />
språkforskere. ”En verdi vel verdt å ta vare <strong>på</strong>”, sier<br />
en. ”Viktig å bruke tid <strong>på</strong> nabospråk”, sier en annen.<br />
”Sån tur att svenskarna har norskan”, konkluderer en<br />
tredje.<br />
Ettersom skolen er en viktig og sentral institusjon<br />
for å videreutvikle bevissthet og kunnskap i våre<br />
skandinaviske nabospråk, er det ikke uten stolthet vi<br />
sender dette nummeret av magasinet <strong>Norden</strong> til alle<br />
grunnskoler og videregående skoler i Norge, samt til<br />
alle bibliotek, høyskoler og universitet. Dette som en<br />
del av <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s satsing dette året for å<br />
vekke oppmerksomhet og inspirere til å styrke den<br />
skandinaviske språkforståelsen.<br />
Et fasinerende møte med Færøyene i sommer og<br />
et inspirerende møte med Island i høst, bekrefter<br />
ellers den grunnleggende viktige verdien av møter<br />
og vennskap mellom mennesker. For å forstå og lære.<br />
NeSte NUmmer:<br />
<strong>Norden</strong> nr. 1 2008<br />
utgis i slutten<br />
av mars. Frist for<br />
innlevering av<br />
materiell er 15<br />
februar. 2008.<br />
FOrSideFOtO:<br />
Rap-artisten<br />
Timbuktu.<br />
Fotograf: Andreas<br />
Kindler.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
Utgiver:<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
Harbitzalléen 24, N-0275 Oslo<br />
Telefon: (+47) 22 51 67 60<br />
Telefax: (+47) 22 51 67 61<br />
E-post: foreningen@norden.no<br />
Web: www.norden.no<br />
iSSN:<br />
0807-1950<br />
Opplag:<br />
12500<br />
For å vedlikeholde og etablere vennskap og dele<br />
opplevelser. Samtidlig ser vi en temmelig dramatisk<br />
utvikling i forholdet mellom mange av våre nordiske<br />
vennskapskommuner. Av tradisjon en av <strong>Foreningen</strong>e<br />
<strong>Norden</strong>s bærebjelker. Ikke minst gjelder dette<br />
Danmark som har gått fra 271 til 98 kommuner. Dette<br />
førte til at mange vennskapsrelasjoner kommunene<br />
imellom forsvant med et tastetrykk. Flere nordiske<br />
forvaltningsreformer står for døren. Men det er<br />
vanskelig å si noe om hvilke konsekvenser disse får<br />
for kommunene og vennskapsforbindelsene.<br />
Ellers <strong>på</strong> denne tiden av året står også julen for døren<br />
og vennskapens og omsorgens tid med den. Nyt<br />
den! God helg.<br />
per ritzler<br />
Generalsekretær<br />
aNSvarlig redaktør:<br />
Per Ritzler<br />
E-post: per@norden.no<br />
redaktør:<br />
Kathrine H. Eriksen<br />
E-post: kathrine@norden.no<br />
trykk:<br />
PrinfoUnique<br />
deSigN/layOUt:<br />
Kathrine H. Eriksen<br />
iNNlegg:<br />
Innlegg sendes som e-post<br />
eller til <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
per post. Redaksjonen tar ikke<br />
ansvar for materiell som ikke<br />
er bestilt. Innsendte artikler blir<br />
ikke returnert dersom det ikke<br />
blir bedt om det. Redaksjonen<br />
forbeholder seg retten til å<br />
redigere artikler og til å bruke<br />
disse <strong>på</strong> <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s<br />
internettsider: www.norden.no<br />
abONNemeNt:<br />
Får du med et medlemskap<br />
i <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>. Meld<br />
deg inn <strong>på</strong> våre nettsider:<br />
www.norden.no eller benytt<br />
innmeldingsblanketten bak<br />
i bladet. Du kan også melde<br />
deg inn ved å sende en mail til<br />
foreningen@norden.no.<br />
Redaksjonen ble avsluttet 22.<br />
november 2007.
INNHOLD<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
5<br />
6-7<br />
8-9<br />
10-11<br />
12-15<br />
15<br />
Leder<br />
Innhold<br />
12<br />
22<br />
8<br />
Skolemedlemskap <strong>–</strong> hvorfor det?<br />
Hilsen fra Styreleder<br />
RiksTV: Vi jobber med SVT<br />
Vennskapskommuner:<br />
Ikke lenger en selvfølge<br />
350 år siden Trøndelag ble svensk<br />
Skandinavisk nabospråksforståelse<br />
Timbuktu <strong>–</strong> en <strong>skånsk</strong> erobrer<br />
Andre nordboere med<br />
morsmålssuksess<br />
16-17<br />
18-19<br />
20<br />
21<br />
22-23<br />
24-27<br />
28<br />
28<br />
29-30<br />
31<br />
32<br />
18<br />
Hvorfor bruge tid <strong>på</strong> nabosprog?<br />
Tospråklighet <strong>–</strong><br />
flott eller forvirrende?<br />
Språkdeklarasjonen <strong>–</strong> ett år etter ...<br />
Sån tur att svenskarna har norskan<br />
Københavns Ground Zero<br />
Nytt fra våre lokallag<br />
<strong>Norden</strong>s bibliotek<br />
Økumenisk aktivitet i <strong>Norden</strong><br />
Medlemsinfo/innmelding<br />
Nordisk boktilbud fra Norli<br />
Dypdykk i <strong>Norden</strong>s arkiv<br />
www.norden.no 04/2007 3
4<br />
SKOLEN I NORDEN<br />
Skolemedlemskap?<br />
vi blir stadig mer internasjonale. vi oppfordres til å tenke globalt, til å være åpne for nye<br />
impulser og til å rette blikket ut mot <strong>verden</strong>, hinsides landegrenser. dette gjenspeiles også i skolen.<br />
TEKST: RUNE CARLSSON.<br />
Dagens klasserom er en møteplass for barn fra mange ulike<br />
nasjoner. Kunnskap om egen kultur er viktig og beriker i<br />
møte med andre mennesker.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
I klasserommene sitter elever fra<br />
ulike nasjoner med mange forskjellige<br />
morsmål. Skolene er opptatt av internasjonalt<br />
arbeid og har samarbeidsavtaler med skoler<br />
i Italia, Spania og land i andre <strong>verden</strong>sdeler.<br />
Alt dette bidrar til å utvide hver enkelt elevs<br />
horisont og det skaper muligheter for hver<br />
enkelt til å se seg selv og sin egen kultur i<br />
et nytt perspektiv. <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> har<br />
lange tradisjoner for å tenke grenseløst.<br />
Gjennom våre skolestipender, sommerleire og<br />
undervisningsmateriell, har vi alltid forsøk å<br />
fremheve det som forener, snarere enn det som<br />
skiller landene i <strong>Norden</strong>. <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
ønsker at barn og unge skal få muligheten til å<br />
bli kjent med de nordiske språkene og få ta del<br />
i det nordiske kulturfellesskapet. Vi mener det<br />
er viktig, kanskje viktigere enn noen gang, å<br />
vite hvor man kommer fra. Kunnskap om egen<br />
kultur er grunnleggende for å kunne ha noe å<br />
bidra med i møte med andre mennesker. Dette<br />
er vår oppgave.<br />
Det å lære om <strong>Norden</strong>, brevveksle med en<br />
venn i et annet nordisk land, være med <strong>på</strong> en<br />
sommerleir i Finland eller å reise <strong>på</strong> tur til en<br />
vennskapsklasse i Danmark, er for mange barn<br />
det første skrittet ut i <strong>verden</strong> <strong>på</strong> egenhånd.<br />
Derfor sier vi at <strong>Norden</strong> er det naturlige<br />
utgangspunktet for å gjøre seg kjent med, og<br />
bli trygg i en stadig mer grenseløs <strong>verden</strong>.<br />
Tlf: 21 02 19 99 E-post: hallo@norden.no<br />
I godt selskap<br />
Rundt 750 skoler, bibliotek, folkehøyskoler og<br />
høyskoler er medlemmer i <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>.<br />
Som medlem mottar disse en rekke nyttige<br />
tilbud og har tilgang <strong>på</strong> mange fordeler. Kontakt<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> for mer informasjon om<br />
skolemedlemskap.<br />
www.norden.no<br />
utdanning@norden.no
NYTT I NORDEN<br />
Nordisk<br />
språkfellesskap<br />
Vi i Skandinavia er så heldige å ha en<br />
felles kulturskatt: et nordisk språk-<br />
fellesskap, som <strong>på</strong> mange måter er unikt. Dette er<br />
fordi vi har muligheten til å bruke eget morsmål<br />
i kommunikasjon med alle som snakker et av<br />
de to andre skandinaviske språkene. Sammen<br />
med felles kultur og historie er språkfellesskapet<br />
en grunnleggende forutsetning for det<br />
nordiske samarbeidet, og er <strong>på</strong> mange vis kittet<br />
i vår sameksistens i Skandinavia og <strong>Norden</strong>.<br />
Språket er nøkkelen til vår felles kulturarv<br />
og en viktig forutsetning for en fremtid som<br />
en dynamisk region i Europa. Dessuten er vi<br />
så heldige at både islendinger og finner lærer<br />
seg våre språk. Det står det respekt av, <strong>–</strong> og det<br />
forplikter. Målsettingen må fortsatt være at vi<br />
skal kunne kommunisere <strong>på</strong> skandinavisk i<br />
<strong>Norden</strong> for å videreutvikle samarbeidet om<br />
viktige sosiale og kulturelle verdier.<br />
I 2007 har <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> arbeidet <strong>på</strong><br />
ulikt vis med å styrke den skandinaviske språkforståelsen.<br />
Våre lokallag har hatt temamøter<br />
om nordiske språk og språkforståelse. De har<br />
arrangert vennskapstreff hvor språkforståelse<br />
er en naturlig del av innholdet. <strong>Foreningen</strong><br />
har delt ut stipend til skoleklasser og arrangert<br />
ungdomsturer der barn og unge har fått<br />
mulighet til å bli kjent med et nabospråk. Vi<br />
har alle erfart at den beste måten å øke språkforståelsen<br />
<strong>på</strong>, er gjennom personlig kontakt.<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> har nøye fulgt med <strong>på</strong> hva<br />
som har skjedd etter at den nordiske språkdeklarasjonen<br />
ble vedtatt av Nordisk Råd<br />
høsten 2006. Da deklarasjonen ble lagt frem<br />
av den danske undervisningsministeren Bertil<br />
Haarder, ble det sagt at deklarasjonen var det<br />
viktigste som hadde skjedd språkpolitisk siden<br />
krigen. Nordisk Råd oppfordret Nordisk Ministerråd<br />
til å sette språkpolitikk høyere opp <strong>på</strong><br />
den politiske dagsorden, både nasjonalt og i<br />
det nordiske samarbeidet, <strong>–</strong> og formulere tiltak<br />
for å styrke det skandinaviske språkfelles-<br />
skapet. Denne oppfordringen har vi også<br />
fulgt opp i <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>, bl.a. ved i<br />
oktober å arrangere en språkkonferanse i samarbeid<br />
med Fondet for dansk-norsk samarbeid<br />
og Voksenåsen. Tema <strong>på</strong> konferansen<br />
var hvilke konkrete tiltak som må til for å<br />
gjøre Skandinavia til et fortsatt reelt og velfungerende<br />
språkfellesskap. Noen av de aller<br />
viktigste tiltakene er å få nabospråk inn som en<br />
del av lærerutdanningen, og <strong>–</strong> som vi gjør i<br />
foreningen <strong>–</strong> arrangere møteplasser for unge.<br />
Jeg vil takke alle for innsatsen i 2007, hvor vi<br />
har hatt spesiell fokus <strong>på</strong> språk. Språksaken<br />
kommer imidlertid til fortsatt å være en av<br />
de aller viktigste sakene <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
arbeider med. Vi har også forventninger og<br />
tillit til at språkmeldingen som Regjeringen<br />
legger frem til våren, vil inneholde forslag og<br />
tiltak for å styrke nabospråkforståelsen.<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> har <strong>–</strong> naturlig nok <strong>–</strong> et<br />
sterkt engasjement knyttet til språksituasjonen<br />
i <strong>Norden</strong>. Mister vi nabospråkforståelsen,<br />
mister vi tilgangen til en viktig del av vår felles<br />
nordiske kulturarv. Nordisk språkforståelse<br />
handler i høy grad om å bevare vår felles<br />
nordiske identitet.<br />
TOVE VEIERøD<br />
STyRELEDER<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s landsmøte 2008 holdes i<br />
Stavanger <strong>på</strong> Radisson SAS Atlantic Hotel, fra<br />
6. til 8. juni.<br />
RiksTV:<br />
Vi jobber med SVT<br />
TEKST: KATHRINE H. ERIKSEN.<br />
i løpet av høsten har <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> fått<br />
mange telefoner fra opprørte medlemmer<br />
som ikke kommer til å få inn Sveriges Televisjon<br />
(SVT) når det nye digitale bakkenettet tar over<br />
sendingene. La oss derfor komme med en liten<br />
oppsummering og oppdatering <strong>på</strong> utviklingen<br />
av det digitale bakkenettet som også kan tolkes<br />
i retning av en liten gladmelding.<br />
I 2004 vedtok Stortinget at det digitale bakkenettet<br />
i Norge skulle bygges ut <strong>på</strong> kommersielle<br />
vilkår uten statlig tilskudd. Konsesjonen ble lagt ut<br />
<strong>på</strong> anbud, og anbudsrunden ble vunnet av NTV<br />
(Norges televisjon), et selskap som eies av NRK,<br />
TV2 og Telenor. NTV skiftet senere navn til RiksTV.<br />
I dagens analoge bakkenett er det bare plass<br />
til inntil fire tv-kanaler. De fleste i Norge med<br />
vanlig antenne får inn NRK1, NRK2, TV2 og<br />
TVNorge via dette nettet. Gjennom å digitalisere<br />
lyd og bilde, komprimeres signalene og man kan<br />
<strong>på</strong> den måten sende et større antall tv-kanaler<br />
<strong>på</strong> de samme frekvensene. I tillegg blir kvaliteten<br />
<strong>på</strong> både lyd og bilde bedre enn med de analoge<br />
sendingene.<br />
RiksTV har fått mye kritikk, blant annet fra<br />
Medietilsynet etter at de i sommer lanserte hvilke<br />
kanaler som hadde fått plass i det nye nettet.<br />
Spesielt er kritikken rettet mot det gapende<br />
fraværet av nabolandskanaler som SVT og TV4.<br />
RiksTV svarer <strong>på</strong> kritikken ved å vise til juridiske<br />
problemer rundt rettigheter.<br />
<strong>–</strong> Allmennkringkastere som SVT kjøper rettigheter<br />
til sportssendinger, filmer og serier for distri-<br />
busjon i sitt hjemland, og kan derfor i utgangspunktet<br />
ikke bli distribuert i andre land. Det er<br />
årsaken til at SVT heller ikke er tilgjengelig for Canal<br />
Digital og Viasats parabolkunder i Norge. SVT har<br />
vært aktuell for distribusjon i bakkenettet, men de<br />
juridiske hindringene må løses først. Det jobber vi<br />
fortsatt med, og vi håper gledelig nok å ha SVT <strong>på</strong><br />
plass hos oss i løpet av neste år, sier kommunikasjonsdirektør<br />
Svein Ove Søreide i RiksTV.<br />
RiksTVs hjemmesider anmoder folk om å ta<br />
kontakt dersom de har spørsmål, og vi kan ikke<br />
annet enn å oppfordre våre medlemmer til å ta<br />
direkte kontakt med kommunikasjonsdirektøren<br />
for å fortelle hvor viktig det er med svenske og<br />
andre nordiske kanaler i det digitale bakkenettet.<br />
rikStv ved SveiN Ove Søreide:<br />
Mobil: 90 20 39 95<br />
E-post: svein.ove.soreide@rikstv.no<br />
www.norden.no 04/2007 5
6<br />
VENNSKAP I NORDEN<br />
Vennskapskommuner:<br />
Ikke lenger en selvfølge<br />
en av de stolteste tradisjonene hos <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i de nordiske land, er vennskaps-<br />
kommunene. møteplasser for mennesker, vennskap og kunnskap i snart 70 år. men fremtiden<br />
er uviss. Flere danske kommuner har i år forsvunnet fra vennekartet, og omfattende<br />
regionaliseringsreformer står for døren i flere land. TEKST: PER RITzLER.<br />
Den kom nesten overraskende <strong>på</strong><br />
oss, den danske kommunereformen<br />
fra 1. januar, dette år. 271 kommuner ble til<br />
98 og Danmark gikk fra 13 til 5 regioner.<br />
For en del vennskapskommuner i de øvrige<br />
nordiske land forsvant simpelthen den<br />
danske fordi den fusjonerte med en større<br />
kommune. Et eksempel er danske Lande<br />
kommune som plutselig hadde fått hele 16<br />
vennskapskommuner og vennskapsbyer, etter<br />
at fire andre danske kommuner slo seg sammen<br />
med Lande. Her var det ikke annet å gjøre enn<br />
å velge; eller velge bort. Med det resultat at<br />
storkommunen Lande i Danmark i dag har fem<br />
kommunale vennerelasjoner: Verdal i Norge,<br />
Hallstahammar i Sverige, Loimaa i Finland<br />
samt tyske Siegen og Vilkaviskis i Litauen.<br />
Den tidligere etablerte vennskapen med hele<br />
11 kommuner ble altså strøket vekk med et<br />
pennestrøk, hvilket resulterte i at blant andre<br />
Frogn, Vågå og Øyer sto uten danske venner.<br />
FUSjON i FiNlaNd<br />
En tilsvarende dramatisk utvikling når det<br />
gjelder kommunesammenslåing og regionalisering<br />
ser vi ennå ikke i de andre nordiske land,<br />
men vi aner kanskje konturene av dem. Finland<br />
er kommet lengst med en forvaltingsprosess<br />
som virker inspirert av Danmark. En ny<br />
rammelov stipulerer 20.000 innbyggere som<br />
04/2007 www.norden.no<br />
grunnlag i en kommune eller region for å<br />
kunne etablere primærhelsetjeneste og 50.000<br />
innbyggere må til for å få yrkeshøyskoler. Så er<br />
det mer eller mindre opp til kommunene selv<br />
hvordan de ønsker å få opp folketallet. Mange vil<br />
se seg nødt til å gjennomføre kommunefusjon,<br />
hvilket altså innebærer at en eller flere kommuner<br />
og vennerelasjoner risikerer å forsvinne.<br />
vaNSkelig å vite<br />
Felles for de nordiske land og regionaliseringseffektene,<br />
er hvor vanskelig det er å forutse hvilke<br />
de blir. De forskere og utredere vi har snakket<br />
med sier det samme; at det nesten er umulig å<br />
fortelle akkurat hvordan forvaltningsprosesser<br />
og regionale reformer <strong>på</strong>virker kommunene<br />
og de nordiske vennskapsrelasjonene. Derfor<br />
er det høyst usikkert hva som skjer her<br />
hjemme i Norge når regjeringen følger opp<br />
stortingsmelding nr 12 fra i vår om en ny<br />
forvaltningsreform.<br />
Som kjent har vi 19 fylker i dag og Kommunenes<br />
Sentralforbund ser helst et kutt<br />
til mellom 7 og 9 regioner. En kvalifisert<br />
gjetting blant forskere og andre forvaltnings-<br />
kyndige personer er at Norge til slutt deles opp i<br />
mellom 11 og 15 regioner. Om vi får regioner,<br />
blir det sannsynligvis ingen forandring i kommunestrukturen,<br />
men dersom det derimot<br />
ikke skjer noe med regionene og fylkeskom-<br />
munene, vil det bli et press for å gjøre noe med<br />
selve kommunestrukturen.<br />
laNdShøvdiNgSStrideN<br />
I Sverige beveger debatten seg i noen andre<br />
termer. Man snakker her om ”Landshövdingestriden”<br />
(”fylkesmanna-”), og en statlig utredning<br />
hvor<strong>på</strong> en delegat konkluderer: ”...det<br />
kommer inte i framtiden att handla om 21 län<br />
och 21 chefer. Det blir avsevärt mycket färre<br />
län och färre landshövdingar”. Landshøvdingene<br />
kjenner seg truet og gir uttrykk for dette i<br />
radio, TV og aviser. Imidlertid finnes det i<br />
Sverige en bred opinion for en forvaltnings-<br />
reform som innebærer at man går fra landsting<br />
til regioner. En hensikt er å få til denne regionaliseringen<br />
allerede til landstings- og kommunalvalget<br />
2010. Noe som reformens kritikere<br />
mener er umulig, da prosessen ifølge dem skulle<br />
kreve en grunnlovsendring. I Sverige har det<br />
dessuten de siste årene blitt flere kommuner,<br />
ikke færre. Og liksom i Norge, står heller ikke i<br />
Sverige kommunene <strong>på</strong> agendaen nå.<br />
Sikre kOrt<br />
På Island derimot har antallet kommuner<br />
gått jevnt og trutt nedover, <strong>på</strong> tross av<br />
folkeavstemninger om det motsatte. Så<br />
konklusjonen må derfor bli; skal du ha en<br />
vennskapskommune; sats <strong>på</strong> Norge og Sverige.
Stoltere kan ingen være! Bærum<br />
kommune legger ikke skjul <strong>på</strong> sine<br />
vennskapskommuner. Spørsmalet er<br />
hvor lenge skiltet kan bli stående. Med<br />
omfattende regionaliseringsreformer<br />
i de nordiske land kan kanskje en og<br />
annen kilometerstrekning bli uaktuell.<br />
FOTO: MARIUS MORSTøL JENSSEN<br />
www.norden.no 04/2007 7
8<br />
HISTORISKE NORDEN<br />
350 år siden<br />
Trøndelag ble svensk<br />
Om du er dansk, norsk eller svensk er en ren tilfeldighet. det skyldes 1600-tallets freds-<br />
forhandlere, stormaktenes interesser, været <strong>–</strong> og ikke minst et sengeforheng. TEKST: ESPEN STEDJE.<br />
I 1657 ser Fredrik III av Danmark muligheten<br />
til å ta igjen tapte landområder fra<br />
erkerivalen Karl X av Sverige. Fredrik sperrer<br />
den svenske flåten inne, mens Karls tropper står<br />
<strong>på</strong> Jylland. Situasjonen er låst.<br />
Vinteren 1658 er usedvanlig kald i <strong>Norden</strong>.<br />
Årsaken skal visstnok være et kraftig vulkan-<br />
04/2007 www.norden.no<br />
utbrudd <strong>på</strong> Island. Sundene mellom de danske<br />
øyene fryser igjen, og Karls tropper vil<br />
forsøke å ta seg over. I mørket begir troppene<br />
seg ut <strong>på</strong> den usikre isen. Det ser ut som den<br />
bærer, men plutselig høres et brak. Rop om<br />
hjelp sprer seg som et ekko over isen.<br />
Kongens livvakter forsøker febrilsk å få<br />
kongen i sikkerhet. Den kongelige sleden<br />
forsvinner i dypet, mens kongen hales i land.<br />
Når morgenen kommer er det klart at et<br />
rytterkompani har gått samme vei som sleden.<br />
I løpet av ti dager klarer 7000 av Karls<br />
soldater å ta seg frem til Vordingborg <strong>på</strong><br />
Syd-Sjælland. Fredrik får høre nyheten og
HISTORISKE NORDEN<br />
panikken brer seg i København. De svenske<br />
troppene er <strong>på</strong> vei mot hovedstaden. Dette<br />
må stoppes, men Fredrik har ikke flere styrker<br />
å sette inn. Faller København, faller hele<br />
Danmark. Han ser ingen annen utvei enn å få<br />
til en fred gjennom forhandlinger.<br />
FredSFOrhaNdliNger<br />
Stormaktene følger nøye med <strong>på</strong> situasjonen.<br />
De ser helst at <strong>Norden</strong> forblir splittet i flere<br />
stater. Det aller beste hadde vært om det gikk<br />
en riksgrense i Øresund, slik at de slipper å<br />
betale toll for skipene som passerer. De<br />
utnevner derfor den franske ridderen Hugues<br />
de Terlons og den britiske sendemannen Philip<br />
Meadows som meglere i 1658.<br />
På den idylliske prestegården i Høje<br />
Taastrup, 25 kilometer utenfor København,<br />
innledes forhandlingene om fred mellom<br />
erkerivalene. Karls menn med generalmajor Klas<br />
Tott i spissen stiller høye krav om stort og smått.<br />
De ønsker seg blant annet Skåne, Trondhjems<br />
len, Island og Færøyene. De vil også ha Akershus<br />
len for 30 år som en garanti for freden. I<br />
tillegg til landområder og økonomisk erstatning<br />
krever svenskene dessuten at to ærekrenkende<br />
tapeter <strong>på</strong> Fredriksborg slott skal ødelegges.<br />
Fredriks forhandlere, Joakim Gersdorf og<br />
Christian Skeel, ser fortvilet <strong>på</strong> hverandre. De<br />
kan umulig gå med <strong>på</strong> kravene. En tredjedel<br />
av Danmark kan bli borte. <strong>–</strong> Og Norge, som<br />
kongen har et spesielt forhold til, kan bli delt<br />
<strong>på</strong> midten. Kong Karl har unektelig overtaket:<br />
Hans styrker står klar til å angripe København.<br />
Gersdorf og Skeel innser at de er nødt til å ofre<br />
noe. De ber om en kort pause i forhandlingene<br />
og trekker seg tilbake <strong>på</strong> et av prestegårdens<br />
soverom. De diskuterer iherdig hvilke mulig-<br />
heter de har. Det beste de kan gjøre er å hale<br />
ut forhandlingene. Isen vil jo før eller senere<br />
smelte, og Karls tropper kan da bli stående<br />
fast <strong>på</strong> Sjælland. Med lave stemmer legger de<br />
opp en strategi <strong>på</strong> hvordan de i alle fall kan få<br />
beholde Bornholm og Trondhjems len. Den<br />
hemmelige planen er at de skal true med å<br />
bryte forhandlingene. Ikke nok med det, men<br />
de skal få det til å se ut som de faktisk bryter<br />
forhandlingen. De blir enige om å gå så langt<br />
som å ta <strong>på</strong> seg yttertøyet og faktisk marsjere<br />
i protest fra forhandlingsbordet. Ja, helt ut <strong>på</strong><br />
gårdsplassen skal de gå for å få gjennomslag for<br />
sine krav. Midt i rommet ruver prestegårdens<br />
gigantiske himmelseng. Ned fra himlingen<br />
henger tunge, mørke sengeforheng, og bak står<br />
Klas Tott. Han lytter og har hørt alt om den<br />
hemmelige planen. Og han har ingen problem<br />
med den skandinaviske språkforståelsen ...<br />
Strategien blir avslørt og Trondhjems len<br />
blir svensk. Freden undertegnes i Roskilde i<br />
februar 1658. Tapetene <strong>på</strong> Fredriksborg slott<br />
blir malt over, mens Fredrik får beholde Island,<br />
Færøyene og Akershus len.<br />
krig igjeN<br />
Dette holder ikke for Karl. Allerede samme<br />
år ønsker han å samle <strong>Norden</strong> under svensk<br />
krone, og radere det som er igjen av Fredriks<br />
Danmark. Han setter i land en armé ved<br />
Korsør <strong>på</strong> Sjælland. Fredrik og hans dronning<br />
Sophie Amalie rir omkring <strong>på</strong> Københavns<br />
volder for å oppmuntre Københavns befolking<br />
til motstand. Heller ikke stormaktene liker at<br />
Karl får for stor makt. Et samlet <strong>Norden</strong> under<br />
Karl eller Fredrik, er verken britene, franskmennene<br />
eller nederlenderne interessert i. Med<br />
svensk kontroll <strong>på</strong> begge sider av Øresund vil<br />
det igjen bli toll. Nederlenderne bistår derfor<br />
Fredrik med å forsvare København. Stormaktene<br />
vil nå ha en ny fred i <strong>Norden</strong> basert <strong>på</strong> Roskildefreden<br />
fra 1658, med to unntak: At Bornholm<br />
og Trondhjems len formelt tilbakeføres til Danmark.<br />
Dette vil Karl X overhodet ikke gå med<br />
<strong>på</strong>, skjønt han eventuelt kan tenke seg å bytte<br />
Trondhjems len mot Akershus len. Stormaktene<br />
står fast <strong>på</strong> sitt og vil ikke vike fra sitt forslag<br />
verken i Fredriks eller Karls favør.<br />
Stormaktene fikk det som de ville, og<br />
deres interesser, forhandlerne og den uvanlig<br />
kalde vinteren i 1658 kan være grunnen<br />
til at du i dag snakker dansk, norsk eller<br />
svensk. Hadde forhandlingene tatt en annen<br />
retning, kunne trønderne fortsatt ha<br />
vært svenske. Hvis Karl hadde fått byttet til<br />
seg Akershus len, kunne store deler av det<br />
som i dag er Østlandet vært en naturlig del<br />
av Sverige, slik som Bohuslän eller Halland<br />
er det. Hadde stormaktene spilt sine kort annerledes,<br />
kunne vi i dag ha snakket samme<br />
språk i Skandinavia. Dagens grenser er<br />
med andre ord ikke et resultat av språklige<br />
og kulturelle forskjeller, men av historiske<br />
tilfeldigheter.<br />
Fronten i Afrika<br />
Selv <strong>på</strong> Gullkysten i Afrika hadde krigen<br />
mellom Danmark og Sverige en front. Fra<br />
midten av 1600-tallet var kolonien Cabo<br />
Corso under svensk overhøyhet. Men som<br />
en følge av krigen i <strong>Norden</strong> inntok danske tro<br />
pper fortet Carolusborg og overtok kolonien<br />
fra Sverige i 1658. Dette var et heftig stridstema<br />
i fredsforhandlingene i 1660.<br />
Freden i Brömsebro 1645<br />
Danmark avstår følgende landområder til Sverige:<br />
• Jämtland<br />
• Härjedalen<br />
• Gotland<br />
• Ösel<br />
• Halland for tretti år<br />
• Tollfrihet i øresund<br />
Freden i Roskilde 1658<br />
Danmark avstår følgende landområder til Sverige:<br />
• Skåne<br />
• Halland<br />
• Blekinge<br />
• Bornholm<br />
• Bohuslen<br />
• Trondhjems len<br />
Freden i København 1660<br />
Sverige avstår følgende landområder til Danmark:<br />
• Bornholm<br />
• Trondhjems len<br />
Du kan lese mer om krig og fred i <strong>Norden</strong> <strong>på</strong> bl.a.<br />
Svenskt militärhistoriskt bibliotek www.smb.nu<br />
og ”Det danske imperium. Storhed og Fald”<br />
Bregnsbo og Jensen. Aschehoug Dansk Forlag, 2005.<br />
www.norden.no 04/2007 9
10<br />
TEMA: SPRÅK<br />
Skandinavisk<br />
nabospråksforståelse<br />
det skandinaviske språkfellesskapet er stort, mye større enn mange nordmenn er klar over. mer<br />
enn 20 millioner mennesker snakker og forstår skandianvisk. den skandinaviske språkforståelsen<br />
er med andre ord en verdi som er vel verdt å ta vare <strong>på</strong>. TEKST: ARNE TORP.<br />
04/2007 www.norden.no
FOTO: RAM GUPTA<br />
TEMA: SPRÅK<br />
NOrSk <strong>–</strong> et lite Språk?<br />
Mange mener at norsk er et lite språk.<br />
Dette stemmer sjølsagt om vi sammenligner<br />
oss med de virkelig store språka i <strong>verden</strong>,<br />
som kinesisk, engelsk og spansk for å nevne<br />
tre av de aller største <strong>–</strong> her er det snakk om<br />
milliarder eller hundrevis av millioner. Men<br />
norsk med sine godt over fire millioner språkbrukere<br />
er faktisk også et ganske stort språk, for av<br />
<strong>verden</strong>s over seks tusen språk er det bare ca.<br />
350 <strong>–</strong> om lag fem prosent <strong>–</strong> som blir snakka av<br />
over en million mennesker.<br />
SkaNdiNaviSk <strong>–</strong> et StOrt Språk!<br />
Men om vi ser <strong>på</strong> hvor mange vi kan snakke<br />
norsk med i <strong>verden</strong>, blir språksamfunnet vårt<br />
enda mye større enn dette. Vi er jo nemlig i den<br />
heldige situasjonen at dansk, norsk og svensk<br />
er såpass like at dersom vi bare anstrenger oss<br />
bitte lite grann, så forstår vi i alle fall svensk<br />
uten problemer, og dersom vi anstrenger oss<br />
litt mer, så forstår vi dansk også. Det betyr<br />
at vi kan snakke norsk med til sammen over<br />
tjue millioner mennesker, og det er ikke lite!<br />
Dersom vi kaller dansk, norsk og svensk til<br />
sammen for skandinavisk, blir det faktisk et<br />
ganske stort språk.<br />
NabOSpråk Og avStaNdSSpråk<br />
Fordi vi kan bruke morsmålet når vi snakker<br />
med folk fra nabolanda, kaller vi dansk, norsk<br />
og svensk for nabospråk. Finsk er derimot ikke<br />
et nabospråk, trass i at finsk er et naboland <strong>–</strong><br />
både Norge og Sverige har felles grense med<br />
Finland. Men finsk er helt ulikt, og derfor sier<br />
vi at finsk er et avstandsspråk for oss.<br />
Med dansk er det først og fremst uttalen<br />
som er problemet: Danskene snakker liksom så<br />
utydelig. Derimot er dansk skriftspråk veldig<br />
enkelt for oss: Setningen “hun er en meget sød<br />
pige” er slett ikke så vanskelig å forstå for nordmenn,<br />
men når en danske sier dette, klinger det<br />
i norske ører omtrent som “honeænmaiesøpi”,<br />
og det er jo ikke så lett å finne ut av. Men når<br />
en har hørt litt <strong>på</strong> dansk og har vent seg til den<br />
fremmedarta uttalen, oppdager en etter hvert<br />
at orda faktisk i veldig stor grad er de samme<br />
som <strong>på</strong> norsk. Dette kommer blant annet av at<br />
skriftspråket i Norge inntil for hundre å siden<br />
faktisk var likt dansk.<br />
Med svensk har vi derimot ingen problemer<br />
med uttalen. Derimot er det ganske mange<br />
svenske ord som kan være vanskelige å forstå.<br />
Hva mener svenskene når de snakker om at de<br />
er ute for å plocka hallon, hjortron, lingon eller<br />
smultron? Vi aner vel av sammenhengen at det<br />
er bær, men hva slags?<br />
NabOSpråkSFOrStåelSe Og FalSke veNNer<br />
Å ikke forstå er en ting <strong>–</strong> dansk uttale er vanskelig,<br />
og svenske ord kan være det. Men<br />
virkelig skummelt blir det først dersom vi<br />
tror vi forstår, men så viser det seg at vi har<br />
misforstått. Mange har sikkert hørt om den<br />
svenske turisten som ba en norsk drosjesjåfør<br />
om å bli kjørt til ”ett roligt ställe” og havna <strong>på</strong><br />
Om Forfatteren:<br />
kirkegården. Men det kan gå verre enn som<br />
så: Dersom du svarer en svenske som inviterer<br />
deg ut at du ikke har anledning til det, risikerer<br />
du at svensken blir dødelig fornærma, for<br />
<strong>på</strong> svensk betyr dette da at du ikke har noen<br />
grunn til å komme, og det er jo ikke pent sagt<br />
når du har fått en hyggelig invitasjon. Ord som<br />
er like, men betyr forskjellige ting, kaller vi<br />
falske venner, og de kan skape både komikk og<br />
problemer i nabospråkssamtaler.<br />
De fleste orda i skandinaviske språk er<br />
heldigvis riktig gode venner, og derfor bør vi<br />
fortsette å snakke skandinavisk med naboene<br />
våre. Å gå over til et fremmedspråk som engelsk<br />
når vi snakker med dansker og svensker skaper<br />
avstand og gjør at naboene våre framstår som<br />
”vanlige utlendinger”, noe de ikke gjør dersom<br />
vi alle kan fortsette å snakke morsmålet vårt.<br />
Riktignok risikerer vi da at et og annet kan<br />
være litt vrient å forstå i første omgang, men<br />
så går det an å spørre, og da løser det meste seg<br />
ganske greit. Og så føler vi oss som medlemmer<br />
av et stort språksamfunn <strong>på</strong> over tjue<br />
millioner!<br />
arNe tOrp er førsteamanuensis i nordisk språkvitenskap ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier ved<br />
Universitetet i Oslo. Torp har skrevet flere lærebøker, både for universitets- og høyskolesektoren og for videregående<br />
skole. Temamessig spenner bøkene fra norrønt og språkhistorie til moderne dialekter og inndeling av nordiske<br />
språk. Arne Torp var i flere år medlem av Norsk Språkråd og har deltatt i en rekke radio- og fjernsynsprogram, bl.a. i<br />
“Typisk norsk” <strong>på</strong> NRK. Arne Torp har også vært leder i Landsrådet for språklig samling (LSS).<br />
Kilde: Wikipedia, Aschehoug<br />
Les mer om falske venner her:<br />
www.wikipedia.no/wiki/Falske_venner<br />
www.norden.no 04/2007 11
Jason Diakité, bedre kjent<br />
som aristen Timbuktu, har<br />
rappet seg langt inn i nordmenns<br />
hjerter <strong>på</strong> <strong>skånsk</strong>.<br />
FOTO: ESPEN RøST<br />
12<br />
04/2007 www.norden.no
TEMA: SPRÅK<br />
En <strong>skånsk</strong><br />
erobrer<br />
glem bilder av<br />
selvhøytidelige rap-artister<br />
med nok gull i tennene<br />
og rundt halsen til å fø en<br />
middels stor landsby. glem<br />
kvinnefiendtlige tekster,<br />
gangsterrap og låter som<br />
utelukkende handler om<br />
store biler og penger.<br />
Skandinavias kanskje mest<br />
populære rapper er svensk,<br />
samfunnsengasjert<br />
<strong>–</strong> og han synger <strong>på</strong> <strong>skånsk</strong>.<br />
TEKST: TONE KLINGENBERG.<br />
Du har kanskje sett ham prate med<br />
Fredrik Skavlan og opptre i programmet<br />
”Først & Sist”; du har kanskje hørt<br />
forunderlig mange bløte og runde <strong>skånsk</strong>e<br />
vokaler smyge seg ut av radioen de siste årene;<br />
du forbinder kanskje ikke navnet Timbuktu<br />
med bare en by i Mali. Du vil i så fall ikke være<br />
alene. Den svenske artisten Jason Diakité, med<br />
artistnavnet Timbuktu, har <strong>på</strong> kort tid rukket å<br />
bli mange nordmenns favorittgranne med sin<br />
lokalspråklige rap.<br />
Jason Diakité ble født i universitetsbyen<br />
Lund i 1975 av amerikanske foreldre, og startet<br />
sin karriere som rapper tidlig <strong>på</strong> 90-tallet. Han<br />
tok artistnavnet Timbuktu fordi faren kan<br />
spore sine røtter til den afrikanske staten Mali.<br />
Timbuktu ble fort en populær rapper i Malmö<br />
(der han nå bor), Stockholm og København.<br />
For dem som kanskje ikke er klar over det, så<br />
er rap en stil i moderne popmusikk der teksten<br />
resiteres rytmisk istedenfor å synges. Selve<br />
ordet rap er et amerikansk slanguttrykk som<br />
kan oversettes til ”preik”. Rapmusikk oppstod<br />
for øvrig i sin moderne form i New Yorks svarte<br />
bydeler i 1970-årene og var nært knyttet til<br />
andre uttrykksformer som breakdance og<br />
graffiti. Hele denne bevegelsen eller subkulturen<br />
kalles hiphop.<br />
Så hvorfor velger Timbuktu å synge <strong>på</strong><br />
svensk i og med at han sverger til en amerikansk<br />
musikkstil og ville nådd ut til et enda<br />
større publikum utenfor Skandinavia med<br />
engelske tekster?<br />
<strong>–</strong> Jeg vil jo kommunisere med folk i Sverige,<br />
sier han til nettavisen iBergen.no. Det er lettere<br />
å få kontakt med lytterne hvis jeg synger deres<br />
eget språk.<br />
Fra eNgelSk til SveNSk<br />
Slik var det ikke i begynnelsen. Da rappet Timbuktu<br />
også <strong>på</strong> engelsk. Den store populariteten<br />
oppnådde han derimot først da han skiftet til<br />
moderspråket. Med den sosialt bevisste låten<br />
“Ett Brev” var suksessen et faktum i 2003. På<br />
spissformulert svensk henvendte han seg direkte<br />
til daværende statsminister Göran Persson<br />
+<br />
www.norden.no 04/2007 13
14<br />
TEMA: SPRÅK<br />
Timbuktu lar seg inspirere av musikk fra<br />
flere kontinenter, tekstene er varierte og<br />
svenske Aftonbladet kaller ham for en av<br />
Sveriges mest folkelige artister.<br />
og kom med oppfordringen: ”Om du är ledare,<br />
led oss rätt”. Det hører med til historien at<br />
Timbuktu fikk et personlig svar fra Persson, <strong>på</strong><br />
rim (eller rap om man vil).<br />
Timbuktu har til nå gitt ut fem studioalbum,<br />
det første i 2000, kalt “T2: Kontrakultur”. Dette<br />
albumet var et dobbeltalbum med en engelsk<br />
og en svensk plate. I 2002 ga han ut albumet<br />
“W.D.M.D.” (Watt’s Dö Madderfakking Diil?)<br />
hvor han utforsket forholdene mellom svensk<br />
og engelsk rap. Med albumet “The Botten<br />
Is Nådd” nådde han ut til det store svenske<br />
04/2007 www.norden.no<br />
publikum i 2003, og fra og med dette albumet<br />
har han kun sunget <strong>på</strong> svensk. Suksessen i Norge<br />
ble sikret i 2005 med albumet “Alla Vill Till Himmelen<br />
Men Ingen Vill Dö” og <strong>skånsk</strong> rap ble for<br />
“Jeg vil jo kommunisere<br />
med folk i Sverige” TIMBUKTU<br />
alvor plassert i nordboeres bevissthet. Albumet<br />
solgte til gull i både Sverige og Norge og holdt<br />
seg <strong>på</strong> VG-lista i hele 37 uker i 2005-2006.<br />
Tittelmelodien og låten “Det Löser Sej” ble da<br />
også det mange vil karakterisere som landeplager.<br />
I år kom det foreløpig siste albumet ut:<br />
“OberoendeFramkallande”, som kan oversettes<br />
til noe sånt som ”uavhengighetsdannende”.<br />
Med populære låter som “Karmakontot” og<br />
“Kejsaren E Naken” kan det se ut som også<br />
dette albumet blir en kommersiell suksess.<br />
Språkbarrierer<br />
Timbuktus musikk er det rene sjangersirkus:<br />
latinamerikanske solskinnsrytmer,<br />
folkemusikk, rap, amerikansk blues, reggae,<br />
soul og funk. Timbuktu lar seg begeistre av<br />
musikk fra flere kontinenter og leker med<br />
musikksjangrene. Tekstene er varierte og<br />
omhandler blant annet temaer som hverdags-<br />
rasisme, abort, medmenneskelighet og de store<br />
livsspørsmålene. Låtene er ment å inspirere til<br />
å tenke annerledes, til å frigjøre seg fra tillærte<br />
tankemønstre. Med sin musikk når han ut til et<br />
stort skandinavisk publikum, i alle aldre. Det<br />
svenske Aftonbladet kaller ham da også for ”en<br />
av Sveriges mest folkliga artister”.<br />
Det danske publikum har vært noe mer<br />
avventende, med unntak av københavnere.<br />
Timbuktu uttrykker til det danske musikk-<br />
FOTO: RADIO UNG
TEMA: SPRÅK<br />
nettstedet hiphop.dk, at noe av forklaringen<br />
kan ligge i en språkbarriere mellom Danmark<br />
og Sverige, en språkbarriere som nordmenn<br />
og svensker ikke opplever i samme grad. Det<br />
overrasker ham like fullt at nordmenn faktisk<br />
forstår tekstene hans såpass bra som de gjør.<br />
Til Bergens Tidende forteller han at han lytter<br />
til norsk rap, men at språkbarrieren kan bli for<br />
stor til tider:<br />
<strong>–</strong> Språk spiller en stor rolle. Jeg forstår<br />
hva nordmenn sier, men når det blir rap i det<br />
tempoet, forstår jeg ingenting.<br />
eN mOderNe Skald<br />
Timbuktu er ikke alene om å synge hverken <strong>på</strong><br />
svensk eller <strong>skånsk</strong>, men det er få artister forunt<br />
å oppnå samme grad av suksess som Timbuktu,<br />
spesielt innen sjangeren hiphop. Han<br />
er en av få artister som har både kommersiell<br />
suksess, særpreg og en høy status blant andre<br />
innen samme musikksjanger.<br />
Musikkanmelderne har da også trukket de<br />
store superlativene ut av hatten i sin omtale<br />
av Timbuktu: ”en slags rappens Petter Schjerven<br />
<strong>–</strong> en sjarmerende ordsmed”, sier Romerikes<br />
Blad; Aftonbladet kaller ham ”en lysande<br />
nöjesmaskin”; Helgeland Arbeiderblad <strong>på</strong>står<br />
at musikken hans er ”det tenkende mennes-<br />
Andre nordboere med morsmålssuksess:<br />
Ka i z e r s Or c h e s t r a :<br />
Norsk rockeband fra Bryne som fremfører sine<br />
sanger <strong>på</strong> rogalandsk. Bandet har etterhvert<br />
opparbeidet seg et rykte som et av Norges<br />
beste live-band. De har også, <strong>på</strong> tross av sine<br />
norskspråklige tekster, oppnådd en viss popularitet<br />
i utlandet, og har blant annet spilt konserter<br />
<strong>på</strong> Vega i København. I 2006 ble bandet<br />
frontet som et av de største navnene <strong>på</strong> Ros-<br />
kildefestivalen og fikk opptre <strong>på</strong> hovedscenen,<br />
hvor de spilte for rundt 50.000 mennesker.<br />
www.kaizers.no<br />
kets rap”, NRK at den har ”rytmer som kan få<br />
bestemor til å ta av i gyngestolen” og Bergens<br />
Tidende døper Timbuktu til ”2000-tallets Peps<br />
Persson” (den <strong>skånsk</strong>e artisten som <strong>på</strong> 1970-tallet<br />
forente rock og svenske musikktradisjoner<br />
med reggae. Timbuktu samarbeidet for øvrig<br />
med Peps Persson <strong>på</strong> låten Dynamit i 2003).<br />
Musikkpriser har det da også blitt for<br />
Timbuktus humør-rap, blant annet den<br />
svenske musikkprisen Grammis for både årets<br />
hiphop/soul i 2002, 2003 og 2005 og for beste<br />
tekstforfatter i 2003 og 2005.<br />
I skrivende stund turnerer Timbuktu<br />
sammen med bandet Damn! <strong>på</strong> utvalgte<br />
steder i Norge. Undertegnede fikk selv<br />
oppleve den livsglade artisten <strong>på</strong> Hamar<br />
og kan bevitne at hans svenske tekster,<br />
innlevelsesevne og sosiale engasjement<br />
begeistret publikum til både å danse og<br />
synge med <strong>–</strong> <strong>på</strong> <strong>skånsk</strong> selvfølgelig.<br />
Timbuktus musikk kan du blant annet høre her:<br />
www.timbuk.nu<br />
www.myspace.com/timbuktuonline<br />
Kilder: Timbuktus hjemmeside: www.timbuk.nu; Bergens Tidende;<br />
hiphop.dk; iBergen.no; Aftenposten; Aftonbladet; Aschehoug og<br />
Gyldendals store norske leksikon; Berlingske Tidende; Dagbladet;<br />
Dagsavisen; Helgeland Arbeiderblad; NRK.no; Romerikes Blad; VG.<br />
al i Ka z i m :<br />
Dansk skuespiller og rap-artist som fremfører<br />
sine sanger <strong>på</strong> dansk. Han ga i 2006 ut singelen<br />
“Spørgsmål” og er nå aktuell med albumet<br />
“Gadedrøm”. Ali Kazim tar spesielt opp rasisme<br />
i sine tekster, og stiller samfunnsbevisste og<br />
kritiske spørsmål til landets politikere. På sin<br />
hjemmeside, skriver Ali Kazim: “Jeg føler et<br />
ansvar som kunstner og en plikt som menneske<br />
til å være med å forandre, provosere og<br />
stille spørsmål til samfunnet.”<br />
www.myspace.com/alikazim<br />
Parat til å slåss<br />
for sitt språk.<br />
si g u r ró s :<br />
Islandsk post-rock/ambient/pop-band, som<br />
begynte å spille sammen i august 1994.<br />
All vokal synges <strong>på</strong> islandsk. Musikken til<br />
Sigur Rós kan beskrives som eksperimentell,<br />
ambient og symfonisk; en hyllest til bandets<br />
hjemland. Sigur Rós betyr «seiersrose», og<br />
er navnet til en av bandmedlemmenes<br />
lillesøster. Bandet ble kjent internasjonalt da<br />
musikken ble brukt i filmen “Vanilla Sky” fra<br />
2001.<br />
www.sigur-ros.co.uk<br />
www.norden.no 04/2007 15
16<br />
TEMA: SPRÅK<br />
hvorfor bruge tId<br />
<strong>på</strong> nabosprog?<br />
I en <strong>verden</strong> hvor det engelske sprog fylder mere og mere, kan<br />
det umIddelbart vIrke overflødIgt at bruge tId <strong>på</strong> nabosprog, men<br />
der er faktIsk nogle ret vIgtIge grunde tIl at bruge lIdt tId <strong>på</strong><br />
nabosprog. denne artIkel handler om de skandInavIske sprog<br />
dansk, norsk og svensk og de fordele, der er ved at kunne forstå<br />
dIsse tre sprog. tekst: lIs madsen.<br />
Hvorfor skal man arbejde med nabosprogsundervisning<br />
i skolen?<br />
Denne artikel handler om, hvorfor det netop<br />
ikke er overflødigt, og hvordan man med en<br />
relativ lille indsats kan få adgang til en sprogforståelse,<br />
der gør det muligt at kommunikere<br />
med naboerne i Skandinavien uden nævneværdige<br />
problemer. Man behøver heller ikke<br />
at forringe kommunikationen ved at anvende<br />
et for alle parter fremmed sprog som fx<br />
engelsk.<br />
hvad er NabOSprOg?<br />
Nabosprog er sprog, der er stærkt beslægtet<br />
med ens eget sprog, både i opbygning, ordforråd<br />
<strong>–</strong> og til dels udtale <strong>–</strong> hvorfor det er ret<br />
04/2007 www.norden.no<br />
enkelt at lære sig at forstå nabosprog. Med en<br />
beskeden indsats og en positiv attitude kan<br />
man i løbet af ganske kort tid vænne sit øre<br />
og øje til at forstå naboens sprog. Det særlige<br />
ved undervisning i nabosprog er, at målet er at<br />
opnå en receptiv kompetence, altså at lære at<br />
forstå talt og skrevet nabosprog. Målet er ikke<br />
at lære at tale og skrive nabosprog. Pointen er,<br />
at personer fra Skandinavien med nabosprogsforståelse<br />
kan anvende deres eget sprog, når<br />
de kommunikerer med hinanden. Kommunikationen<br />
bliver dermed mere fri, naturlig<br />
og nuanceret, da ordforrådet og sikkerheden<br />
alt andet lige er størst, når man anvender sit<br />
modersmål.<br />
En sidegevinst ved nabosprogsundervis-<br />
ning er, at arbejdet med nabosprog kan fungere<br />
som en øjenåbner i forhold til at lære<br />
fremmedsprog. Der er en stor gennemsigtighed<br />
nabosprogene imellem p.g.a stor overensstemmelse<br />
mellem syntaks, bøjningssystem og<br />
ordforråd. Det betyder, at de små forskelle gør<br />
det er lettere at få øje <strong>på</strong>, hvad sprog er, hvordan<br />
sprog er bygget op, og hvad det er man må<br />
gennemskue, når man skal lære sig et nyt sprog.<br />
Prøv fx at tage en svensk tekst og sammenlign<br />
den med en eller flere oversættelser til<br />
norsk og dansk (det kunne være en af Astrid<br />
Lindgrens tekster). Gennemsigtigheden gør, at<br />
man umiddelbart får indblik i, hvor svært det<br />
er at oversætte fra et sprog til et andet, hvilke<br />
valg oversætteren må træffe undervejs <strong>–</strong> og
TEMA: SPRÅK<br />
hvilke forskelle og ligheder der er imellem de<br />
tre sprog. Endelig giver arbejdet med nabosprog<br />
en større viden og bevidsthed om eget<br />
sprog.<br />
hvad er det Så, maN Skal lære FOr at<br />
kUNde FOrStå NabOSprOg?<br />
Som nævnt ovenfor er målet at forstå talt og<br />
skrevet nabosprog. Syntaks og bøjningssystemet<br />
volder normalt ikke problemer; udfordringen<br />
er ordforrådet og frem for alt udtalen.<br />
Der er visse ord, der hedder noget andet <strong>på</strong><br />
nabosproget (der er størst forskel <strong>på</strong> dansk og<br />
svensk). Nogle ord må man slå op, andre kan<br />
man gætte ud fra konteksten, visse ord må man<br />
lære sig. Svenskere og nordmænd må fx lære<br />
sig det danske talsystem. Nogle ord hedder det<br />
samme, men betyder noget forskelligt: De såkaldte<br />
falske venner. Rolig betyder fx stille <strong>på</strong><br />
dansk, men morsom <strong>på</strong> svensk. Ofte kan man<br />
imidlertid afgøre betydningen ud fra konteksten.<br />
Det handler altså om at vælge en læsestrategi,<br />
hvor man fokuserer <strong>på</strong> sætningens og<br />
tekstens mening, ikke kun <strong>på</strong> betydningen af<br />
det enkelte ord, og hvor man så løbende skriver<br />
sig sine iagttagelser bag øret. Men den største<br />
udfordring er uden tvivl talt nabosprog. Det er<br />
derfor vigtigt, at der arbejdes meget med at lytte<br />
til nabosprog og at udvikle lytteforståelsesstrategier.<br />
Man får mest ud af det, hvis man selv får<br />
øje <strong>–</strong> og øre <strong>–</strong> <strong>på</strong> forskellene. Det kan gøres <strong>på</strong><br />
mange måder, her er et par forslag. Brug så vidt<br />
muligt skrift og tale parallelt, fx ved at lytte til<br />
oplæsning af tekster <strong>på</strong> nabosproget ledsaget af<br />
teksten <strong>på</strong> skrift. Når der læses en tekst af en<br />
forfatter fra nabolandet, så find en tekst, der er<br />
indlæst (mange børnebøger og klassiske tekster<br />
findes indlæst), og notér ned, hvilke udtaleregler<br />
der gælder <strong>på</strong> det <strong>på</strong>gældende sprog. Er<br />
der fx bløde konsonanter, er der stumme lyde,<br />
er der andre lyde end dem, vi kender fra vores<br />
eget sprog? Se film og tv fra nabolandet og sæt<br />
undertekster <strong>på</strong> <strong>–</strong> <strong>på</strong> nabolandets sprog. Det er<br />
vanskeligere sprogligt at følge med i en film end<br />
i en oplæsning. Det kan derfor være en god idé<br />
at starte med oplæste tekster. Herefter kan man<br />
gå via tv <strong>–</strong> fx en tv-avis <strong>–</strong> til film. Tv-avisen er<br />
lettere end film, dels fordi oplæseren ser direkte<br />
<strong>på</strong> seeren, der kan supplere sin lytteforståelse<br />
med iagttagelse af mimik, dels fordi oplæseren<br />
taler tydeligt og uden baggrundsstøj og dels<br />
fordi der kun er en eller to i studiet ad gangen.<br />
Et alternativ <strong>–</strong> eller bedre et supplement <strong>–</strong> er at<br />
indgå i ægte kommunikation med en fra nabolandet.<br />
Lad være med at slå over i engelsk, når<br />
du møder en nabo. Insistér <strong>på</strong> at tale dit eget<br />
sprog og gør dig umage med at tale tydeligt og<br />
langsomt og med at lytte intenst til det, den<br />
anden siger. Det handler meget om attitude<br />
og vilje til at få kommunikationen til at lykkes.<br />
Hvis den, du kommunikerer med, ikke forstå<br />
dig, så gør dig umage med at gentage <strong>–</strong> måske<br />
med et andet ordvalg <strong>–</strong> og udtal tydeligt (det<br />
gælder især for danskere) og i et langsommere<br />
tempo. Det er fx oplagt at invitere en eller flere<br />
nabosprogstalende <strong>på</strong> besøg i undervisningen.<br />
Om forfatteren<br />
Og geviNSteN?<br />
Nabosprogskompetencen giver os generelt en<br />
større sproglig indsigt <strong>–</strong> både i vores eget sprog<br />
og i andre. Derudover giver den os adgang<br />
til umiddelbart at kunne kommunikere med<br />
mere end 20 millioner mennesker <strong>–</strong> <strong>på</strong> vores<br />
eget sprog. Og det giver os bedre mulighed for<br />
at få indsigt i nabolandendes kultur og historie<br />
og derigennem bedre kendskab til os selv, da<br />
vi har fælles historie og <strong>på</strong> mange måder ligner<br />
hinanden. Som de små sprogforskelle giver<br />
også de små kulturforskelle det lettere at få øje<br />
<strong>på</strong>, hvem vi selv er. Og så kræver det kun en<br />
meget beskeden indsats! En uges studieophold<br />
i et naboland er fx nok til, at nabosprog ikke<br />
længere føles som et fremmed sprog.<br />
Språkpilotene<br />
Vil du bli en nordisk språkpilot? Hvis du gjerne<br />
vil bli bedre til å innlemme det nordiske i din<br />
undervisning, kan du delta <strong>på</strong> et ukeskurs<br />
i nabospråksundervisning. Kurset er gratis<br />
og en del av et større prosjekt, finansiert av<br />
Nordisk Ministerråd, Nordisk Kulturfond og<br />
de nordiske kursstedene: Lysebu, Schæffergården,<br />
Voksenåsen og Hanaholmen.<br />
For mer informasjon:<br />
www.sprogpiloter .dk<br />
Lis Madsen er utdanningssjef ved N. zahles Seminarium i København, prosjektleder for nordisk prosjekt<br />
om utdannelse av nordiske språkpiloter og cand.mag i dansk og religion. Hun har undervist ved lærerutdannelsen<br />
i dansk, dansk som andrespråk og retorikk fra 1990-2005. Formann for dansklærerforeningens<br />
seksjon for videregående utdanning fra 1998-2006 og medlem av Nordspråk fra 1997-2006. Lis Madsen<br />
har skrevet en del artikler om bl.a. lesing, tospråklige elever og nabospråksundervisning, og har redigert<br />
”Nabosprogsdidaktik”, en bok om nabospråks undervisning til lærere og lærerstudenter, som utkom <strong>på</strong><br />
Dansklærerforeningens forlag i 2006.<br />
www.norden.no 04/2007 17
18<br />
TEMA: SPRÅK<br />
Tospråklighet:<br />
flott eller forvirrende?<br />
det heter seg at barn som vokser opp i tospråklige eller flerspråklige familier utvikler språk<br />
senere enn andre barn. bare tull, hevder ekspertene. TEKST OG FOTO: MARTE øSTMOE.<br />
Tres elefantes? Eller tre elefanter? Eller kanskje rett og slett en Chancho? Elin Sylte er høgskolelærer ved Høgskolen i Harstad,<br />
og arrangerer spanskkurs for barn i alderen 3-6 år.<br />
Anne Golden, professor i norsk som<br />
andrespråk ved Universitetet i Oslo,<br />
avliver myten med det samme. Misforståelsen<br />
har gått ut <strong>på</strong> at barns læringskapasitet<br />
er en fast størrelse og at barna kan bruke<br />
den opp hvis to språk skal læres samtidig.<br />
Golden mener det heller er motsatt:<br />
<strong>–</strong> Hjernen er plastisk, hevder hun.<br />
Den kan ta inn uendelig mye informasjon og er<br />
i tillegg kapabel til å sortere og kode språkene.<br />
Mye tyder <strong>på</strong> at barn som snakker to språk<br />
har lettere for å lære seg et tredje og et fjerde<br />
språk. De går ofte bak språket og knekker de<br />
grammatiske kodene.<br />
Seniorrådgiver May Britt Monsrud ved<br />
Bredtvet kompetansesenter legger til at flerspråklige<br />
barn får kognitive fordeler også <strong>på</strong><br />
andre felt. De blir vant til å se ting fra flere<br />
perspektiver og utvikler en mer fleksibel måte<br />
å tenke <strong>på</strong>. Det er heller ingen nedre grense for<br />
når barna skal lære seg flere språk.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
Under Forskningsdagene ble det i Harstad<br />
arrangert spanskkurs for barn mellom 3 og 6 år.<br />
Elin Sylte, som ledet kurset, er høgskolelærer i<br />
Harstad med hovedfag i spansk og tysk. Sylte er<br />
gift med en spanjol, men bor i Harstad. Hjemme<br />
forsøker de å snakke så mye spansk som mulig.<br />
<strong>–</strong> Det andre språket kommer ikke nødvendigvis<br />
av seg selv, mener hun. Ikke alle foreldre<br />
ser verdien av en slik investering.<br />
De fleste vet at god språkbeherskelse er<br />
bra, men det kan være vanskelig å gjennomføre<br />
en konsekvent språkpolitikk i familien.<br />
Det språket barnet velger å snakke, er avhengig<br />
av en rekke faktorer: Hvem de snakker til,<br />
hvor de er, hva de snakker om osv. Barn velger<br />
det språket som er mest hensiktmessig. På fagspråket<br />
skiller man mellom det å være i et ”enspråklig<br />
modus” og det å være i et ”tospråklig/<br />
flerspråklig modus”.<br />
Noen foreldre har lagt opp til en slik situasjon<br />
fra fødselen av. En engelsktalende mor<br />
som forstår norsk, kan late som om hun ikke<br />
forstår sitt eget barn, hvis det skulle finne <strong>på</strong> å<br />
putte et norsk ord inn i en engelsk setning. På<br />
den måten tvinges barnet til å hente fram det<br />
rette engelske uttrykket. Andre åpner mer for å<br />
bruke begge språkene samtidig. Kodeveksling<br />
vil da skje oftere.<br />
<strong>–</strong> Det er helt vanlig at barn bruker begge<br />
språkene samtidig, men det betyr ikke at de<br />
blander dem i hjernen. De opererer bare i et<br />
tospråklig modus, mener Golden. Barn reagerer<br />
forskjellig <strong>på</strong> de ulike språk og danner<br />
seg raskt et bilde av når de skal bruke det ene<br />
eller det andre. Det er akkurat som når noen<br />
personer går ut og inn av ulike dialekter og om<br />
de bruker slang eller ikke.<br />
Golden, Monsrud og Sylte mener uansett<br />
å kunne se at barn som behersker to tungemål,<br />
eller flere, kan trekke fordeler av dette. Barna<br />
opplever fordelene av å kunne kommunisere med<br />
flere mennesker og får derfor lyst til å lære mer.<br />
Statistikk<br />
det FiNNeS ingen statistikk over hvor mange barn<br />
i Norge som vokser opp i to eller flerspråklige<br />
familier. Tallene som viser hvor mange som har<br />
utenlandske foreldre, gir likevel en pekepinn<br />
om hvor mange det kan dreie seg om.<br />
I følge Statistisk sentralbyrå er det i alt 1.096.003<br />
barn i Norge mellom 0 -17 år.<br />
89.256 av disse er født i Norge, og har én norsk<br />
og en utenlandsk forelder.<br />
Utenlandskfødte barn med én norsk og én<br />
utenlandsk forelder er 9.346. Personer født i<br />
Norge av utenlandskfødte foreldre er 59.852<br />
37.284 personer under 17 år utgjør første-<br />
generasjonsinnvandrere uten norsk bakgrunn.<br />
Kilde:<br />
www.ssb.no/barnogunge/2007/tabeller/befolkning/<br />
bef0919.html
TEMA: SPRÅK<br />
Når poden sier noe galt,<br />
men akk så rett TEKST OG FOTO: MARTE øSTMOE.<br />
lyS! Det er gjerne det første ordet en norsk baby lærer<br />
seg. Gjennomsnittsalderen for språkbeherskelse er<br />
10-18 måneder, men variasjonene er store. Det finnes<br />
dem som nekter å snakke. De er små perfeksjonister<br />
og sparer <strong>på</strong> ordene til de med sikkerhet kan uttale<br />
dem rett. Noen kan vente til de faktisk har fulle setninger<br />
å servere. Andre barn pludrer ustanselig i den<br />
gode tro at alle skjønner hva de mener.<br />
Min ett år gamle datter tilhørte definitivt den siste<br />
kategorien. Hun snakket og snakket uten å forvente<br />
respons. Eller var det egentlig bare lyder?<br />
Vi foreldre mente bestemt det var skravling. Men ord<br />
som det gikk an å forstå seg <strong>på</strong>? Niks, ingen antydning<br />
til tilnærming av vårt voksenspråk. Det tok<br />
lang tid. Så lang til at jenta faktisk tok beina fatt før<br />
munnen fikk til å uttale et aldri så lite ”lys”.<br />
Akkurat dette bekymret en verbal mor. Hadde<br />
avkommet arvet farens fysiske rastløshet snarere enn<br />
evnen til konsentrasjon og kommunikasjon?<br />
Det begynte unektelig å bekymre meg, og kanskje<br />
var det derfor jeg nesten reagerte med sinne<br />
og skuffelse da jenta en vakker vårdag sprang ut i<br />
gresset og pekte <strong>–</strong> Bollti!<br />
<strong>–</strong> Ikke enda et fantasiord, sukket jeg! Hvor lenge skal<br />
jeg egentlig vente før vi kan føre en fornuftig samtale?<br />
Som ekspertene hadde rådet meg til, hadde jeg<br />
fra dag en pratet til jenta <strong>på</strong> skikkelig vis. Jeg henvente<br />
meg direkte til henne der hun lå i plastsenga<br />
øyvind Kulseng og Kristin Pétursdóttir håper at datteren Hjördis<br />
ylva skal bli tospråklig, men har dessverre ikke funnet oppskriften <strong>på</strong><br />
hvordan de skal praktisere språkene.<br />
<strong>på</strong> sykehuset og var svøpt inn i et rosa helseteppe.<br />
Jeg innrømmer at jeg til tider hadde tilgjort stemme<br />
som lett kunne gå opp i fistel, men holdt meg for god<br />
til babyspråk, lesping og dikke dikk. Dette var mitt<br />
første barn og alt skulle gjøres rett. Derfor passet vi<br />
også <strong>på</strong> å snakke islandsk med henne til stede.<br />
Pappaen, som jeg hadde lurt med meg fra Sagaøya,<br />
var både pedagogisk og konsekvent. Barnet skulle ha<br />
islandsk pass og snakke islandsk. Fra helsesøster og<br />
annet ekspertpanel var det bare ros å høste. Parolen<br />
lød: Kjør dobbeltløp. Snakk begge språk! Barnet blir<br />
ikke forvirra, men lager seg egne rom der språkene<br />
sorteres og anvendes riktig i de ulike situasjonene.<br />
Jeg innrømmer at det ble snakket mest norsk i<br />
heimen vår. Pappaen har dessuten konvertert til<br />
nordlending. Men ordet ”lys” <strong>på</strong> nordnorsk, bokmål<br />
og til og med islandsk lyder ganske likt. Derfor var det<br />
også ”lys” jeg forventet å høre fra datteren min. Ordet<br />
burde komme brennende kvikt! I stedet løp hun nå<br />
foran meg med lette, røde nike joggesko og ropte<br />
”bollti-bollti”. Jenta mi løp mot en gul ball.<br />
<strong>–</strong> Det er en ball, rettet jeg. Ball! Kan du si ball? Det<br />
heter ball. Ikke bollti!<br />
Det slo meg aldri at hun hadde like rett som meg.<br />
Fremdeles, tre år etter, er det like flaut å innrømme<br />
dette. For jenta hadde selvsagt lært seg ordet fra<br />
pappaen sin. Pappaen er islandsk. ”Bollti” er selvfølgelig<br />
ball <strong>på</strong> islandsk. Hun uttalte det helt rett.<br />
God blanding<br />
Kristin Pétursdóttir og øyvind Kulseng er foreldre<br />
til Hjördis ylva. Kristin er fra Island. øyvind er norsk.<br />
Hjördis ylva er født <strong>på</strong> Island, men bor sammen med<br />
foreldrene sine i Harstad. De har ingen spesiell språkpolitikk<br />
i heimen, tenker stadig at de burde hatt det,<br />
men vet ikke riktig hvordan de skal begynne. Kristin<br />
begynner å kunne snakke godt norsk. øyvind som<br />
har bodd 6 år i Botswana og gått <strong>på</strong> skole der, er<br />
språkmektig og har lært seg å både lese og snakke<br />
islandsk etter korte opphold <strong>på</strong> Sagaøya. Hjördis<br />
ylva som er mest sammen med mammaen sin,<br />
snakker mest islandsk, men det hender hun blander<br />
inn norske ord. En gang i mellom popper det fram<br />
litt engelsk!<br />
<strong>–</strong> I begynnelsen av forholdet snakket vi faktisk<br />
mest engelsk, forteller Kristin.<br />
Fortsatt kan paret ty til engelsk. Det gjør de når det<br />
virkelig er viktig at begge skjønner hva som blir<br />
sagt. Ellers passer de <strong>på</strong> å bruke islandsk selv om<br />
de er i Norge. Å praktisere det islandske språket er<br />
viktig for Kristins selvfølelse. Både øyvind og Kristin<br />
håper at Hjördis ylva skal bli like god i begge språk.<br />
Ball eller Bollti?<br />
Gode råd til<br />
tospråklige foreldre<br />
barN SOm vokser opp i hjem der det snakkes to<br />
eller flere språk, blir ikke nødvendigvis flerspråklige<br />
av den grunn. Til det trengs det<br />
innsats og noen små grep. Vær konsekvent, sier<br />
ekspertene, men hva betyr egentlig det?<br />
• Bruk begge språk aktivt.<br />
• Innfør gjerne “én person = ett språk” prinsippet.<br />
Er mor engelsk, kan hun late som hun ikke<br />
forstår barnets norske ord og derfor tvinge fram<br />
den engelske versjonen.<br />
• Svar <strong>på</strong> det språket barnet bruker når han/hun<br />
tar initiativ til en samtale.<br />
• Finn fram til et mønster som fungerer i deres<br />
familie. Bruk for eksempel ett språk hjemme og<br />
et annet ute.<br />
• Foreldrene bør forsøke å ikke blande de to<br />
språkene.<br />
• Prøv leke-lære teknikker: ”Det andre språket”<br />
(eller begge) ved hjelp av tegninger, bilder,<br />
figurer, bøker eller hva som helst for å repetere<br />
ord (slik man gjør for å lære språk generelt).<br />
Barn over 3 år bør bevisstgjøres forskjellen <strong>på</strong><br />
de to språkene.<br />
• øv <strong>på</strong> å oversette: Hva heter eksempelvis ”ku”<br />
<strong>på</strong> spansk? osv.<br />
• Sett av tid til å øve aktivt (snakke, synge, lese,<br />
rime, tøyse) <strong>på</strong> begge språk.<br />
• Gjør barna bevisste <strong>på</strong> at det er en fordel å<br />
kunne flere språk. Unger er jo ganske opptatt av<br />
å kunne ting som ikke alle de andre kan.<br />
• Bruk slektninger og venner som også snakker<br />
”det andre språket”. Slik opplever barna at øvelsene,<br />
språklekene og innsatsen deres ”virker”.<br />
www.norden.no 04/2007 19
20<br />
TEMA: SPRÅK<br />
Nordisk språkdeklarasjon:<br />
Ett år etter<br />
den nordiske språkdeklarasjonen skal gjøre <strong>Norden</strong> til en språkpolitisk foregangsregion.<br />
i disse dager fyller avtalen ett år. deklarasjonen er et tegn <strong>på</strong> at politikere tar de nordiske og<br />
skandinaviske språks fremtid <strong>på</strong> alvor <strong>–</strong> <strong>på</strong> nordisk plan. hva så med den nasjonale oppfølgingen?<br />
TEKST: RUNE CARLSSON.<br />
26. oktober arrangerte <strong>Foreningen</strong><br />
<strong>Norden</strong> et seminar om skandinavisk<br />
språkforståelse. Seminaret trakk 90 deltakere<br />
fra ulike samfunnsområder til Lysebu i Oslo<br />
for å diskutere hvilke tiltak som bør iverksettes<br />
nasjonalt for å oppnå de ambisiøse målene i deklarasjonen<br />
innen temaet språkforståelse. Særlig<br />
dreide diskusjonen seg om tiltak i skolen og<br />
behovet for å få undervisning i skandinavisk<br />
inn som en del av lærerutdanningen.<br />
kOmpetaNSemåleNe FOrplikter<br />
Statssekretær Lisbeth Rugtvedt fra<br />
Kunnskapsdepartementet kunne ikke love noen<br />
nye, konkrete satsninger <strong>på</strong> språkforståelsen.<br />
Hun viste i sitt innlegg til innsatsen norske<br />
myndigheter gjør gjennom nordiske ordninger<br />
som Nordplus-programmene, og støtten til<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s skolevirksomhet. På<br />
spørsmålet om de skandinaviske språk skal<br />
styrkes i lærerutdanningen <strong>på</strong>pekte hun at det<br />
er kompetansemålene i de nye læreplanene<br />
som definerer hva som skal være innholdet i<br />
lærerutdanningen.<br />
<strong>–</strong> Det er <strong>på</strong> det rene at fagplanen for norsk<br />
i rammeplan for allmennlærerutdanningen<br />
ikke spesifikt omtaler nordiske språk og nabospråkforståelse,<br />
konstaterte Rugtvedt. Hun<br />
understrekte imidlertid at kompetansemålene<br />
i læreplanen som gjelder undervisning i norskfaget<br />
i grunnskolen, er forpliktende.<br />
I den nye læreplanen er det klart definert<br />
i kompetansemålene at elevene skal ha kunn-<br />
04/2007 www.norden.no<br />
skap om dansk og svensk språk, konstaterte<br />
Rugtvedt.<br />
rett til UNderviSNiNg<br />
Den nordiske språkdeklarasjonen omfatter<br />
flere temaer enn den skandinaviske språkforståelsen,<br />
men det er nettopp språkforståelsen<br />
Nordisk Råd har valgt å prioritere<br />
i inneværende år. I deklarasjonen er målet<br />
formulert slik: “Alle nordboere skal kunne<br />
kommunisere med hverandre, i første rekke <strong>på</strong><br />
et skandinavisk språk.”<br />
Her ligger det mange utfordringer, ikke<br />
minst med tanke <strong>på</strong> alle nordboerne med<br />
skandinavisk som fremmedspråk. En annen<br />
utfordring ligger i nettopp det at deklarasjonen<br />
ikke er juridisk bindende. Før den kommer til<br />
uttrykk gjennom konkrete tiltak i hvert av de<br />
nordiske landene, forblir den en deklarasjon<br />
av gode hensikter. Imidlertid ligger det tilrette<br />
for at også gode tiltak skal komme, ikke minst<br />
innen utdanningsområdet. Alle elever har<br />
nemlig allerede en lovfestet rett til undervisning<br />
om øvrige skandinaviske språk i henhold til<br />
den nordiske samarbeidsavtalen, Helsingfors-<br />
avtalen fra 1962. Til tross for dette svarte<br />
kun halvparten av elevene som deltok i en<br />
språkundersøkelse i 2005 at de hadde fått<br />
undervisning i de øvrige skandinaviske språkene.<br />
livredde NOrSk<br />
En dansk undersøkelse (Preisler 1999) viser<br />
samtidig at det er <strong>på</strong> skolen barn lærer seg<br />
engelsk best, og ikke nødvendigvis gjennom<br />
medie<strong>på</strong>virkning slik oppfatningen ofte<br />
er. Undersøkelsen er med <strong>på</strong> å understreke<br />
viktigheten av at de nasjonale oppfølgings-<br />
tiltakene kanskje særlig bør rettes mot utdanningen.<br />
Ikke minst når barn får færre muligheter<br />
til å bli ”utsatt for” øvrige skandinaviske språk<br />
etter hvert som TV-programmer, filmer og<br />
andre kulturprodukter i større grad nå dubbes<br />
til nasjonalspråkene.<br />
Birgitta Lindgren, nordisk sekretær i det<br />
svenske Språkrådet, er en av forfatterne av<br />
deklarasjonen. Hun forteller at den nasjonale<br />
oppfølgingen av avtalen i Sverige går sakte, og<br />
hun kan ikke se at svenske myndigheter har<br />
satt i gang noen tiltak så langt. Også Lindgren<br />
trekker frem nødvendigheten av systematisk<br />
opplæring innen skandinaviske språk, tilpasset<br />
de enkelte alderstrinnene.<br />
<strong>–</strong> Det er helt avgjørende at dette kommer<br />
inn i skolen så tidlig som mulig med passende<br />
pedagogiske metoder. Det er jo <strong>på</strong>fallende<br />
at lærere ikke har noen problemer med å<br />
lære små barn sanger <strong>på</strong> engelsk, mens de<br />
er livredde for å synge <strong>på</strong> norsk. Vi må øke<br />
mulighetene for kontakt med grannespråkene,<br />
sier Lindgren.<br />
Følg språksaken <strong>på</strong>:<br />
www.norden.no/skandinavisknaa
TEMA: SPRÅK<br />
Sån tur att svenskarna<br />
har norskan! TEKST: ANNA HELGA HANNESDóTTIR.<br />
Om forfatteren:<br />
aNNa helga haNNeSdóttir er fil.dr. i nordiske<br />
språk og lektor i svensk ved ”Institutionen för<br />
svenska språket” ved Gøteborgs universitet.<br />
Anna Helga har skrevet lærebok i islandsk<br />
for svensker (og andre skandinaver) og hun<br />
har vært gjesteforeleser i islandsk ved flere<br />
universiteter i og utenfor <strong>Norden</strong>. Hennes<br />
forskning omfatter først og fremst svensk<br />
språkhistorie.<br />
På 1990-tallet arbeidet Anna Helga <strong>på</strong> det<br />
Nordiske språksekretariatet i Oslo og hun<br />
er fortsatt engasjert i spørsmål som gjelder<br />
nordisk språkpolitikk.<br />
När Norsk Hydro <strong>på</strong> 1980-talet började sälja<br />
bensin i Sverige, antog de att norska språket<br />
var svårt att förstå för svenskarna. De gav därför ut<br />
en norsk illustrerad ordbok med bilder och namn<br />
<strong>på</strong> saker som inte heter detsamma <strong>på</strong> norska och<br />
svenska. Ordboken var bara <strong>på</strong> skoj och istället för<br />
att ge de rätta norska namnen, fick sakerna heta<br />
det som svenskarna trodde att de hette. Enligt<br />
denna ordbok trodde svenskarna att banan hette<br />
gulebøj <strong>på</strong> norska, att wc hette Brusefåtölj och<br />
att seriefiguren Stålmannen hette Metallgutten.<br />
Svenskarna hade skoj; vissa åt det roliga norska<br />
språket, andra åt sig själva.<br />
Tänk att man kan ha så roligt åt ett annat<br />
språk! För att vi ska kunna se det roliga måste<br />
dock språken vara så lika att vi kan jämföra dem.<br />
Svenskar som skrattat och tyckt att Metallgutten är<br />
fånigt har plötsligt upptäckt att Stålmannen är lika<br />
fånigt!<br />
En dansk språkpsykolog, Lars Henriksen, menar<br />
att språket gömmer sig för oss. När vi kan ett<br />
språk, såsom vi kan vårt modersmål, hör vi det<br />
som språket förmedlar <strong>–</strong> det som sägs <strong>–</strong> och inte<br />
språket självt, hur det sägs. Men när språket uppför<br />
sig annorlunda än det vi är vana vid upptäcker vi<br />
plötsligt själva språket. Varför har norrmännen en<br />
matpakke och kanske en sovepose och ryggsekk<br />
med sig när de går <strong>på</strong> tur, när svensken bara har<br />
säckar: matsäck, ryggsäck och en sovsäck? Som<br />
så mycket annat i språket är detta nog sådant som<br />
”bara är så”. Det har inte med verkligheten att göra<br />
utan med själva språket. Svensken behöver inte<br />
mera mat i sin säck än norrmannen i sin pakke:<br />
magsäckarna är nog ungefär lika stora. Men för<br />
att upptäcka svenskans olika säckar och andra<br />
konstigheter behöver svenskarna låna norskan en<br />
stund och se <strong>på</strong> svenskan med norska ögon.<br />
Genom att spegla vår svenska i norskan och i<br />
danskan får vi syn <strong>på</strong> de möjliga lösningar som vi<br />
har valt bort. Norska och danska är väl egentligen<br />
bara svenska sådan som den kunde ha blivit. Eller<br />
är kanske svenskan ett slags norska?<br />
www.norden.no 04/2007 21
22<br />
HISTORISKE NORDEN<br />
“Københavns Bombardement. Vor Frue Kirke<br />
tårns brand, set fra Gammeltorv”. Malt av<br />
kunstneren C.W. Eckersberg i 1809. Henger<br />
nå <strong>på</strong> Jarlsberg Hovedgård.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
C.W.<br />
Eckers-
HISTORISKE NORDEN<br />
Frue Plads:<br />
Københavns Ground Zero<br />
i 2007 er det 200 år siden den dansk-norske hovedstaden ble<br />
bombet. angrepet har blitt omtalt som et av de første store<br />
terrorangrep mot en europeisk by. TEKST: ESPEN STEDJE.<br />
Menn, kvinner og barn flykter gjennom<br />
Københavns gater for å komme i ly for<br />
bombene. Latinerkvarterene og Frue Plads<br />
rammes hardest. Bombingen har <strong>på</strong>gått i<br />
flere døgn. Madam Friborg, urtekremmerens<br />
kone, bor utsatt til <strong>på</strong> hjørnet av Fiolstræde og<br />
Skindenstræde. Hun slukker ikke mindre enn<br />
syv brannbomber i leiligheten sin den første<br />
natten av bombardementet.<br />
Tårnet <strong>på</strong> Vor Frue kirke rager over byen,<br />
og britene bruker spiret til å sikte mot. Flere<br />
raketter treffer dette området og gravene rundt<br />
kirken sprenges opp. Like før midnatt den<br />
4. september tar kirken fyr. Febrilsk prøver<br />
kirketjeneren å slukke brannen, men få timer<br />
senere treffer en rakett spiret. Flammene sprer<br />
seg raskt og tårnet faller inn i kirken, som blir<br />
rasert.<br />
I Storbritannia gikk det rykter om at den dansknorske<br />
flåte var klar til kamp <strong>på</strong> Napoleons side.<br />
Med 30.000 mann gikk derfor britiske styrker<br />
mot Sjælland i august 1807 med krav om å få<br />
utlevert den dansk-norske flåten. Kravet ble<br />
avslått og britene svarte om kvelden den 2.<br />
september med å starte et bombardement mot<br />
sentrale deler av København.<br />
På loftet i Trinitates kirke holder universitetsbiblioteket<br />
til. Etter at Vor Frue kirke har rast<br />
sammen og Københavns universitet har tatt<br />
fyr, drar en gruppe studenter under ledelse av<br />
professor Rahbek til Trinitates kirke og Runde<br />
Tårn. De lager et hull i den tykke pilaren i<br />
midten av Runde Tårn. Mens brannen nærmer<br />
seg kirken, flyttes de mest verdifulle bøkene fra<br />
det brannfarlige loftet inn i tårnets murer.<br />
De husløse københavnerne må overnatte i<br />
Kongens have og <strong>på</strong> torgene. Stallene ved<br />
Christiansborg slottsruin blir tilholdssted for<br />
syke og fødende. De nyfødte barna plasseres<br />
i hestenes marmorkrybber. En av jentene som<br />
fødes under de dramatiske septemberdagene<br />
i 1807, får det treffende navnet Raquetta<br />
Bombardine.<br />
Omsider må København kapitulere og britene<br />
tar med seg hele den dansk-norske flåten:<br />
”Valdemar”, ”Norge”, ”Kronprinsesse Marie”<br />
<strong>–</strong> i alt 17 linjeskip, 17 fregatter, 8 brigger og<br />
34 mindre skip. Nyheten når Christiania den<br />
15. september og befolkningen samler seg<br />
utenfor Paléet for å høre kurérens nyheter.<br />
Bitterheten over tapet er stor. Flåten hadde<br />
til stor del vært bemannet med nordmenn.<br />
Bombingen av København var opptakten til<br />
store omveltninger i Danmark-Norge som<br />
ender med at tvillingrikene skilles ad.<br />
Det hevdes at bombardementet av København<br />
er den første terrorbombingen av en europeisk<br />
by. 1600 mennesker ble drept, like mange ble<br />
såret, 300 hus brant ned og 1500 bygninger ble<br />
skadet i større eller mindre grad. Store områder<br />
i Latinerkvarteret ble totalt ødelagt. København<br />
hadde fått sitt Ground Zero.<br />
Markeringer<br />
I løpet av 2007 deltok hele 90.000 personer i<br />
arrangementer i forbindelse med markeringen<br />
av bombardementet i København for 200<br />
år siden. Golden Days, som koordinerte<br />
aktivitetene, er en nettverksorganisasjon for<br />
kulturinstitusjoner i København som formidler<br />
Københavns historie og kultur. Mer om dette<br />
kan du lese <strong>på</strong>:<br />
www.goldendays.dk<br />
www.norden.no 04/2007 23
24<br />
NyTT FRA VÅRE LOKALLAG<br />
<strong>Norden</strong>venner i Buskerud <strong>på</strong> høsttur til Kongsberg TEKST OG FOTO: LARS GJøRVAD.<br />
med FUll aSkeladd-bUSS og Erik Nilsedalen som<br />
sjåfør, reiste 50 medlemmer av <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
Buskerud <strong>på</strong> vennskapsbesøk til Kongsberg lørdag<br />
15. september 2007.<br />
Vel fremme ble vi ønsket velkommen av leder<br />
Hans Kolstad i byens rådhus. Etter en god kopp kaffe<br />
og kake gikk vi over til den vakre kirken.<br />
Da vi kom inn i kirken, så vi rett imot den glitrende<br />
rokokkoveggen med alteret, prekestolen og det<br />
berømte Gloger-orglet, plassert over hverandre.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
Kirketjener Hans Martin Flogeland fortalte om kirkens<br />
historie fra danskekongene Kristian 4. som grunnla<br />
byen og videre om kong Fredrik 5. Han krydret<br />
fortellingen med morsomme detaljer fra kirkens<br />
historie gjennom 245 år. Kirken ble bygd i 1750 årene, og<br />
åpnet i 1762 som en av landets største og vakreste kirke.<br />
Etter en god lunsj i rådhuskantinen gikk vi til<br />
Sølvverksmuseet. Guiden fortalte om hvordan sølvet<br />
ved en tilfeldighet ble funnet av noen gjetergutter i<br />
1623 og videre om driften frem til 1957. Da var det<br />
utvunnet til sammen ca. 1300 tonn sølv i gruvene<br />
<strong>på</strong> Kongsberg. Neste stopp var Sakkerhusene.<br />
Disse husene var opprinnelig bygd for å huse<br />
”berggesellene”. Her fikk vi servert en velsmakende<br />
gryterett. Under bespisningen fortalte Lars Gjørvad<br />
kort hva styret i distriktsorganisasjonen arbeider med.<br />
Flere av deltakerne ga utrykk for: Dette har vært<br />
en fantastisk dag, vi treffer gode nordenvenner i<br />
distriktet slik at vi blir bedre kjent. Fint at vi kan ha en<br />
slik fellestur hvert år.<br />
Vellykket medlemsverving <strong>på</strong> Ringerike TEKST OG FOTO: PAUL MEIER.<br />
Jorunn Spiten Lie og Lars Gjørvad står <strong>på</strong> stand i Hønefoss for å rekruttere nye medlemmer til foreningen. Hele 32 nye<br />
medlemmer ble det i løpet av denne dagen.<br />
<strong>Norden</strong>venner i Buskerud<br />
ved Sakkerhusene,<br />
Kongsberg 15. sept. 2007<br />
lørdag 1. September arrangerte Ringerike kommune og<br />
Ringerike Næringsråd for første gang innflytterdag. Lag,<br />
foreninger, organisasjoner m.fl. i Ringerike ble invitert til å<br />
presentere seg <strong>på</strong> Søndre Torg. Hvert lag/forening som meldte<br />
seg fikk tildelt plass for stand og sto fritt til å utforme sin stand<br />
innenfor tildelt område.<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>, Ringerike syntes dette var en fin<br />
anledning til å presentere vår forening. Resultatet ble over all<br />
forventning. Mange besøkte standen vår og var interesserte i<br />
hva <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> er og hva vi beskjeftiger oss med. Det<br />
viste seg også at mange hadde noe kjennskap til foreningen vår.<br />
De hadde lurt <strong>på</strong> å bli medlem, kjente noen som var medlem<br />
mm. Vi fikk informert mange og fikk positive tilbakemeldinger<br />
om at dette virket som en interessant og positiv forening.<br />
Da vi meldte oss <strong>på</strong> arrangementet håpet vi selvsagt<br />
at vi skulle få noen nye medlemmer; resultatet ble over all<br />
forventning: 32 personer ble nye medlemmer etter 4 timers<br />
stand <strong>på</strong> Søndre Torg i Hønefoss!
NyTT FRA VÅRE LOKALLAG<br />
Reiseglade<br />
Nittedøler<br />
TEKST OG FOTO: KATHRINE H. ERIKSEN.<br />
tirSdag deN 25. september var det duket for <strong>Norden</strong>samling<br />
<strong>på</strong> Utheim grendehus i Nittedal. Lokallagsleder<br />
Thorvald Moi ønsket velkommen til de rundt regnet åtti<br />
fremmøtte. Det ble allsang <strong>på</strong> både svensk, dansk og<br />
norsk før førsteamanuensis Arne Torp holdt et interessant<br />
og ikke minst morsomt foredrag om skandinavisk<br />
nabospråkforståelse, uheldige språkmisforståelser og<br />
falske språkvenner<br />
I salen satt også en del ungdommer som hadde<br />
deltatt <strong>på</strong> nordiske sommerleire. De første til å fortelle om<br />
sine opplevelser var fire jenter som hadde tilbragt en uke<br />
i Finland. Tretten år gamle Kamilla Haarklou viste frem en<br />
film hun hadde laget, og utifra bildene så det ut som om<br />
jentene hadde opplevd mye spennende og gøy.<br />
Nestemann til å dele sine opplevelser var Knut Håvard<br />
Solberg, som hadde vært en uke i Danmark. I Danmark<br />
hadde også palestinske Mohammed Alghalban vært <strong>på</strong><br />
sommerleir, og han kunne fortelle at han synes det var så<br />
gøy at han hadde lyst til å dra <strong>på</strong> leir også til neste år.<br />
Det ble servert kaffe og kaker før kvelden ble avsluttet<br />
med loddsalg og utdeling av flotte premier til de hedige<br />
vinnerne.<br />
Rælingen til Kyrkslätt<br />
Fredag 31. aUgUSt klokken syv om morgenen sto<br />
11 forventningsfulle rælinger klare til avreise fra<br />
Gardermoen. Våre nordenvenner i Kyrkslätt (vår<br />
vennskapskommune som ligger litt sydvest for<br />
Helsingfors) hadde bedt til treff, og vi var klare for<br />
helgebesøk sammen med 30 venner fra Karup og<br />
9 fra Munkedal.<br />
Kyrkslätt, Munkedal, Karup og Rælingen har<br />
hatt sine treff <strong>på</strong> omgang annet hvert år i over<br />
Reiseglade ungdommer fra Nittedal. (f.v) Hilde Solberg, Knut Håvard Solberg, Ellen Martinsen, Kamilla Haarklou, Mohammed Alghalban<br />
og Anne østlyng.<br />
20 år, og mange personlige vennskapsbånd<br />
er blitt knyttet opp igjennom årene, ikke minst<br />
fordi vi fremdeles praktiserer privat innkvartering.<br />
Fredag kveld ble det kveldstilstelning i det nye<br />
Servicehuset for gjester og verter, og lørdag morgen<br />
var det samling ved nordenbenken før bussavgang<br />
til Pokrova kloster. Inne i kirken fikk vi en meget<br />
interessant presentasjon av fortid, nåtid og fremtid<br />
av en av klosterets 4 munker, før han senere fungerte<br />
som guide i ”klosterhagen” samt gourmetkokk og<br />
servitør ved lunsjen i hovedhusets første etasje.<br />
Etter lunsj gikk turen til Hvitträsk arkitektgård<br />
fra begynnelsen av 1900-tallet. Vennskapsfesten i<br />
samfunnshuset Övitsborg lørdag kveld for gjester,<br />
verter og kommunens representanter med ”mat<br />
och dryck, dans” som det sto i programmet,<br />
avsluttet den offisielle delen av vårt treff.<br />
Søndag morgen tok vi farvel med våre verter og<br />
dro <strong>på</strong> sightseeing med guide i Helsingfors. I flott<br />
vær fikk vi en 3 timers interessant guidet tur før vi<br />
igjen måtte sette nesen hjemover, men vi har allerede<br />
med invitasjon til neste treff i Karup om 2 år og<br />
planleggingen er i gang.<br />
Nittedal går for gull!<br />
FOreNiNgeN NOrdeNS lokallag i Nittedal har opplevd<br />
en formidabel medlemsvekst den siste<br />
tiden og lokallagsleder Thorvald Moi (bildet) er<br />
svært fornøyd med lokallagets utvikling.<br />
Per november 2007, er følgende ti lokallag de<br />
største i <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>:<br />
1. Oslo 6. Halden<br />
2. Nittedal 7. Rygge<br />
3. Asker 8. Bergen<br />
4. Ringerike 9. Larvik<br />
5. Bærum 10. Holmestrand<br />
www.norden.no 04/2007 25
26<br />
NyTT FRA VÅRE LOKALLAG<br />
Grensebrytende vennskap<br />
TEKST: REIDAR LARSEN. FOTO: JOSTEIN LUNDE.<br />
FOreNiNgeN NOrdeNS lokallag i Halden, samlet <strong>på</strong> sensommeren 38 engasjerte<br />
nordenvenner og dro <strong>på</strong> busstur til vår danske vennskapsby Ringsted. Her møtte vi også<br />
venner fra våre øvrige vennskapsbyer, Skövde i Sverige og Vammala i Finland. Slike treff<br />
avholdes hvert andre år, og sist var i Halden for to år siden.<br />
Det var lagt opp til et interessant program <strong>på</strong> turen med blant annet besøk i det<br />
nybygde Knud Lavard-centret, et vakkert og vel tilrettelagt eldresenter med tilhørende<br />
omsorgsboliger. Vi fikk også med oss en flott teateroppsetning denne kvelden.<br />
Bedriftsbesøk ble det også tid til og en stor del av den nordiske venneflokken fikk<br />
med seg et tre timers program <strong>på</strong> Danish Crown slakteri i Ringsted. Lørdagen ble<br />
tilbrakt i København med en guidet tur til kjente steder før alle ble sluppet løs noen<br />
timer <strong>på</strong> egenhånd. Besøket i Ringsted ble avsluttet med en stor festmiddag <strong>på</strong> Sørup<br />
Herregård.<br />
Neste vennskapsbytreff er om to år i Skövde og dette ser vi allerede frem mot med<br />
spenning. De som har lyst til å være med, kan kontakte <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i Halden<br />
ved formann Bjarne Andersen.<br />
FOr maNge er det å komme til Svalbard en drøm. De<br />
kalde kystene med isbreer som stuper ut i sjøen, isbjørn<br />
og den mektige naturen, gjør Svalbard til et<br />
populært reisemål også for folk <strong>på</strong> Nordkalotten.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
Fra lørdagens festmiddag <strong>på</strong> Sørup Herregård i Ringsted.<br />
Svalbardtur for nordister <strong>på</strong> Nordkalotten<br />
Derfor var det stor interesse for turen som<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i Tromsø tok initiativet til<br />
i vinter. Til sammen 35 personer fra Sverige,<br />
Finland og Norge pluss to fra østerrike var<br />
med da vi reiste fra Tromsø 16. august. Og<br />
æren for at det hele kom i stand gir vi Svalbard<br />
veteranen Georg Johansen i Tromsø<br />
og lederen for Troms distrikt, Rolv Jørgensen<br />
Seternes, som lenge hadde snakket om å få<br />
til en slik tur. Georg har arbeidet til sammen<br />
10 år <strong>på</strong> Svalbard, og var derfor en utmerket<br />
guide .<br />
Vi ble installert <strong>på</strong> riktig rallarvis i Nybyen,<br />
som tidligere var bosted for gruvearbeidere.<br />
I dag fremstår byen som ren og moderne,<br />
med butikker av alle slag, skole, sykehus,<br />
ny barnehage under bygging og med det flotte<br />
universitets- og museumsbygget som en slags byport.<br />
En innføring om Svalbardtraktaten som danner grunnlag<br />
Stortingspresidenten <strong>på</strong> <strong>Norden</strong>-besøk i Hamar<br />
TEKST: PER IDAR MORKEN.<br />
været var ikke det beste, men stemningen var bra<br />
da stortingspresident Thorbjørn Jagland deltok <strong>på</strong><br />
kulturkveld og holdt foredrag med tema ”Nordisk<br />
samarbeid og <strong>Norden</strong> i et europeisk perspektiv” i<br />
Hamar Park den 29. august. Stortingspresidenten<br />
plantet også et lønnetre i parken.<br />
Arrangementet var et samarbeid mellom <strong>Foreningen</strong><br />
<strong>Norden</strong>s lokallag i Hamar og kontaktutvalget for<br />
Hamar Park. Lokallagsleder, Per Idar Morken, ønsket<br />
velkommen og ga uttrykk for glede og stolthet over<br />
at stortingspresidenten hadde funnet tid til å besøke<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i Hamar og kulturkvelden i<br />
Hamar Park.<br />
Ordføreren i Hamar, Einar Busterud og tidligere ordfører<br />
Odd Aaspeli var også til stede sammen med<br />
gjester fra <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s landsstyre, Tove<br />
Veierød og Kjell Reitan. I tillegg til foredrag besto programmet<br />
av nordiske viser og allsang med Jan Arne<br />
Berg, Svein Berg og Steinar Kjeverud, samt friske låter<br />
med Hamar Brass Jazz og Stange trekkspillklubb.<br />
Denne kulturkvelden var et ledd i markeringen av<br />
jubileumsåret til lokallaget som kan feire sitt 60-års<br />
jubileum 3. mai neste år. Tidligere i sommer hadde<br />
lokallaget også en meget vellykket åpen konsert<br />
med Hamar Musikkorps og Jernbanens Musikkorps,<br />
som spilte nordisk musikk i Hamar Park.<br />
for all virksomhet <strong>på</strong> øygruppa og om de klimatiske utfordringene<br />
Arktis står overfor, var god lærdom å ta med<br />
seg i møtet med mennesker og natur her oppe.<br />
For mange av oss var høydepunktet turen med<br />
”Langøysund” til en isbre som kalvet i ett sett. Vi besøkte<br />
også den russiske bosettingen Barentsburg., der vi kunne<br />
konstatere at det er stor forskjell i levevilkårene for folk<br />
<strong>på</strong> Svalbard. Barentsburg var en by i forfall.<br />
For noen var det også en opplevelse å gå inn i gruve<br />
7 for å kjenne <strong>på</strong> kroppen hvordan en gruvearbeider har<br />
det. Andre som ikke var lysten <strong>på</strong> det, fikk besøke EISCAT<br />
som eier og driver store vitenskapelige instrumenter for<br />
forskning innen geofysikk i det nordlige Skandinavia.<br />
Vi så ikke isbjørner, bare den særegne Svalbard-reinen.<br />
Vi møtte mennesker som ikke kunne tenke seg å bo andre<br />
steder enn akkurat her. Vi som var så heldige og fikk<br />
være med <strong>på</strong> turen, forsto kanskje litt av den fasinasjonen<br />
da vi satte oss <strong>på</strong> flyet hjem etter tre opplevelsesrike<br />
dager i landet med de kalde kyster.<br />
Stortingspresident Jagland planter et lønnetre i Hamar Park med<br />
lokallagsleder Per Idar Morken som assistent
NyTT FRA VÅRE LOKALLAG<br />
I grenselosens fotspor<br />
TEKST OG FOTO: SOLVEIG ASKEVOLD.<br />
åretS tUr i grenselosens fotspor var den niende i<br />
rekken og et samarbeid med Ullern Historielag.<br />
Tirsdag 5. juni dro vi i strålende sommervær med fullsatt<br />
buss til småbruket Håkerudtomta lengst sør <strong>på</strong><br />
Finnskogen, sørøst for Austmarka. Ifølge krigstidens<br />
begreper var ruten om Håkerudtomta ikke en flyktningrute,<br />
men en kurer- og postrute mellom Stockholm<br />
og Oslo. Bare spesielt utvalgte flyktninger ble<br />
unntaksvis tatt med fra Oslo til Stockholm. Det var<br />
for å minimalisere risikoen for at denne ruten skulle<br />
bli oppdaget av tyskerne. Den ble flittig brukt av vår<br />
hedersgjest, sabotøren Gunnar ”Kjakan” Sønsteby.<br />
Han var mange ganger her <strong>på</strong> småbruket og ble god<br />
venn med familien Skoglund.<br />
Etter en kort sving innom dronning Sophies gods<br />
Skinnarbøl utenfor Kongsvinger, stoppet bussen<br />
ved museet <strong>på</strong> Tunet i Austmarka. Her tok Oddvar<br />
Jakobsen godt imot oss. Som lokalhistoriker hadde<br />
han mye å fortelle. På avtalt sted i skogen der skogsbilveien<br />
sluttet under krigen, ble vi møtt av Bjørn-Ulf<br />
østgård. Hans far hadde vært grenselos, og nå loset<br />
Bjørn-Ulf oss <strong>på</strong> vår vandring gjennom skogen fram<br />
til Håkerudtomta, eller Tomta som det populært ble<br />
kalt. Dette norske småbruket med riksgrensen som<br />
eiendomsgrense mot øst, ligger <strong>på</strong> det høyeste<br />
området av Kjølen. Den eneste kommunikasjons-<br />
muligheten til om<strong>verden</strong>en gikk <strong>på</strong> en skogsbilvei<br />
gjennom Sverige. Telefonforbindelsen er fortsatt<br />
svensk.<br />
På nyklippet gressplen hadde Elsa og Rune Skoglund<br />
og Emmy østgård (Bjørn-Ulfs kone) dekket til<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i Oslo markerer 60 års virksomhet<br />
deN 9. OktOber 1947 ble <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s Osloavdeling<br />
stiftet <strong>på</strong> et møte i Universitetets gamle<br />
festsal. Denne begivenhet ble markert 9. oktober<br />
2007 med et festmøte i Universitetsbiblioteket <strong>på</strong><br />
Blindern, <strong>på</strong> dagen, ja sogar <strong>på</strong> timen 60 år senere.<br />
Styreleder i jubileumsåret, Ole-Jørgen Woltmann,<br />
åpnet møtet med å ønske de nær 100 fremmøtte<br />
hjertelig velkommen, og gjennomgikk det<br />
lille som var funnet i arkivene om foreningens<br />
historie.<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> i Norge hadde i 1947 allerede<br />
vært i arbeid i nesten 30 år, mens en egen lokalavdeling<br />
i Oslo altså først så dagens lys i oktober<br />
samme år, som en følge av forandringer i vedtektene<br />
for hovedforeningen. De reviderte vedtektene<br />
oppmuntret i sterkere grad enn tidligere til<br />
dannelse av lokale foreninger.<br />
<strong>Foreningen</strong>s første formann ble Wilhelm<br />
Fra v.: Anne-Karin Sønsteby, Rune Skoglund, Gunnar Sønsteby og Elsa Skoglund<br />
langbord. Vi fikk nyte Elsas hjemmebakte svenskebrød<br />
med variert <strong>på</strong>legg. Gunnar Sønsteby og Rune<br />
Skoglund fortalte om sine spennende opplevelser<br />
under krigen. Rune var da tenåring. Det møtte opp<br />
mange interesserte av lokalbefolkningen fra norsk<br />
og svensk side, blant andre Gunnar Sønstebys svenske<br />
drosjesjåfør Arne Nilsson. Det ble servert for åtti<br />
personer.<br />
Fra Håkerudtomta kjørte vi den gamle skogsbil- skogsbil-<br />
Munthe-Kaas, og helt fra starten ble det lagt opp<br />
til hyppig møteaktivitet og bred kulturell satsning.<br />
Det ble først etablert et interimsstyre, og i et notat<br />
fra det forberedende møte heter det: ”Det forestår<br />
i landets hovedstad betydelige arbeidsoppgaver,<br />
og som en av de aller viktigste vil jeg peke <strong>på</strong><br />
utviklingen av vennskapsforbindelsene mellom<br />
hovedstedene”<br />
Allerede i pinsen 1948 sto Oslolaget som<br />
arrangør for den først hovedstadskonferansen,<br />
hvor <strong>Norden</strong>foreningene i København, Stockholm,<br />
Helsingfors og Reykjavik møttes til felles glede og<br />
læring. Det var utflukt til Sundvolden og Kongens<br />
Utsigt, og i fellesbespisningen <strong>på</strong> Sundøya ble 150<br />
gjester ønsket velkommen av <strong>–</strong> ingen ringere enn<br />
toastmaster Per Aabel!<br />
<strong>Foreningen</strong>s først driftsår ble preget av omfattende<br />
møtevirksomhet med foredragsholdere<br />
som blant annet statsminister K. A. Fagerholm<br />
veien inn i Sverige til Värdshuset Tvällen i Bogen. Her<br />
fikk vi servert sen lunsj, villsvinstek og blåbærpai. På<br />
hjemturen passerte vi Mitandersfors herregård og<br />
bruk, og ved Sunddammen like før Austmarka la Ole<br />
Ormseth ned blomster <strong>på</strong> minnesteinen over kurer<br />
Rolf Sannes.<br />
Stor takk til arrangørene Hans Petter Holm og Øivind Rødevand<br />
(Ullern Historielag) for en minnerik tur.<br />
om ”Finland efter kriget” og ett møte hvor både<br />
statsminister Einar Gerhardsen og den danske<br />
statsminister Hans Hedtoft medvirket.<br />
På 60-årsjubileumsmøtet gratulerte nestleder<br />
Ragna Berget Jørgensen fra hovedforeningen,<br />
med dagen og understreket blant annet betyd-<br />
ningen av lokalforeningenes aktivitet og innsats.<br />
”Kan menneske i <strong>Norden</strong> kommunisera?” var overskriften<br />
<strong>på</strong> foredraget til kveldens hovedgjest,<br />
direktør i Språkrådet Sylfest Lomheim. Hans<br />
konklusjon var et klart Ja <strong>på</strong> spørsmålet, og mente<br />
det var et spørsmål om vilje både generelt og blant<br />
politikerne spesielt. Sangkoret ”Liv Laga” under<br />
ledelse av Liv Ulvik bidro med vakker sang, og<br />
kvelden ble avsluttet med en enkel servering og<br />
hyggelig samvær i beste nordiske ånd. Det var hilsener<br />
fra de øvrige nordiske hovedstadsforeninger, fra<br />
distriktet og fra foreningen <strong>Norden</strong> i Nittedal.<br />
www.norden.no 04/2007 27
28<br />
KULTUR I NORDEN<br />
eN vakker høstdag plinget en mail inn til <strong>Foreningen</strong><br />
<strong>Norden</strong>s mailboks. Det var medlem Harald Lunøe<br />
som ville fortelle om et overraskende og spennende<br />
møte med den tidligere svenske erkebiskopen<br />
Nathan Söderblom. Harald Lunøe forteller:<br />
FOrtSatt aktUell<br />
”Overraskende sitter jeg med en stor bokgave: Alle<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s årbøker siden 1920. Samtidig<br />
04/2007 www.norden.no<br />
<strong>Norden</strong>s bibliotek TEKST: ÅSULV EDLAND.<br />
Fleire tUSeN norske lesarar venta spend <strong>på</strong> Stieg<br />
Larssons bok ”Luftslottet som spängdes”. Mange av<br />
oss kunne ikkje vente, men skaffa oss bok nummer tre<br />
straks ho hadde kome ut i Sverige. Stieg Larsson er ein<br />
forfattar som svært godt viser det nordiske fellesskapet<br />
i litteraturen. Han fekk eit grep <strong>på</strong> nordisk publikum<br />
som få andre har greidd. Men han er ikkje åleine.<br />
Nordiske forfattarar kryssar landegrensene som aldri før.<br />
Det gjeld ikkje berre krim, sjølv om det kanskje er<br />
tydlegast her. Tidlegare har det vore svensk litteratur<br />
som særleg har blitt populær blant norske lesarar slike<br />
som Kerstin Ekman, Liza Marklund, Henning Mankell og<br />
Jan Guillou, men også islandsk krim skriven av Arnaldur<br />
Inridarson og yrsa Sigurdardottir har eit stort publikum<br />
utanfor Islands grenser.<br />
Vi veit også at norske forfattarar er populære ute.<br />
Økumenisk aktivitet i <strong>Norden</strong><br />
forbereder jeg høstens e-brev til Nordisk økumenisk<br />
Nettverk og ser etter kirkelig stoff. Allerede i første<br />
utgave av årbøkene finner jeg en artikkel om det<br />
”Kyrkliga samarbetet i <strong>Norden</strong>” av ingen ringere enn<br />
Nathan Söderblom, erkebiskop i Uppsala og en av<br />
grunnleggerne av økumenisk arbeid både i <strong>Norden</strong><br />
og <strong>verden</strong> for øvrig. Jeg tror artikkelen er aktuell<br />
med hans utgangspunkt ”att vi trots grannskapet<br />
och gemensamheten i bekännelse och språk äro<br />
förunderligt klent underrättade även om ganska<br />
elementära förhållanden hos varandra”.<br />
baltikUm baNker <strong>på</strong><br />
Blant annet viser Söderblom til et viktig møte <strong>på</strong> Nääs<br />
1916, da det ble nedsatt en komité for samarbeid<br />
mellom <strong>Norden</strong>s kirker. Den foreslo bl.a. at nordiske<br />
prester skulle kunne ansettes i andre nordiske land<br />
samt ”ett stort religionshistorisk arkiv, öppet även för<br />
den internationella forskningen.” Samarbeidet omfattet<br />
bare Sverige, Norge og Danmark, men snart<br />
kom Finland og Island med og også Estland banket<br />
snart <strong>på</strong> døren. Målet var ”icke likformighet, utan enhet<br />
i mångfald.” Söderblom siterer biskop Berggravs<br />
treffende karakteristikk av de nordiske kirker: ”Sveriges<br />
kyrka, Danmarks menighet og Norges kristna”!<br />
Ärkebiskopen understreker i sin artikkel ”att trots<br />
indre och utvärtes olikheter bildar kyrkan i <strong>Norden</strong><br />
en tydlig enhet. Gemensam för oss i <strong>Norden</strong>, för våra<br />
evangelisk-lutherska trosförvantar i andra länder och<br />
den anglikanska kyrkans 39 artikler, är grundsatsen<br />
Også her er det ofte krimlitteraturen som dominerer.<br />
Anne Holt har kanskje eit større publikum i Sverige enn<br />
her i landet, medan ein så smal forfattar som Jon Fosse<br />
er svært populær i grannelanda og resten av Europa.<br />
<strong>Norden</strong>s bibliotek er eit levande bibliotek med<br />
nytt <strong>på</strong>fyll kvart år. Ein del av dei gamle klassikarane<br />
går nok til arkivet for å gje plass til nye, og slik må det<br />
vera. Det er eit lyspunkt at nordiske forfattarar greier å<br />
hevde seg godt både i eigne land og i grannelanda.<br />
Dei nordiske språka og den nordiske kulturformidlinga<br />
er utsett for massive press frå utlandet, særleg frå den<br />
angloamerikanske kulturen. Engelsk er alt inne som<br />
forretningsspråk i mange samanhengar. Vi får håpe<br />
at <strong>Norden</strong> greier å halde <strong>på</strong> sine kulturspråk no som<br />
nordiske forfattarar i stadig større grad vert omsett til<br />
engelsk, tysk og fransk.<br />
att olikhet i kyrkoförvaltning ej hindrar kyrkans<br />
enhet, som synes vara kallad till nya ansvarsfulla<br />
gemensamma religiösa uppgifter för framtiden.”<br />
lUNøeS lekSikON<br />
Harald Lunøe forteller videre i sin mail at Nathan<br />
Söderbloms innsats i økumenisk arbeid var av en<br />
størrelse som ikke lar seg formidles i hans brev til<br />
redaksjonen. Hvilket Lunøe løser elegant gjennom<br />
et utdrag fra et svensk internettleksikon:<br />
”Som ärkebiskop ble han vida berömd för sitt fredsarbete,<br />
som var en reaktion <strong>på</strong> första världskriget. Han<br />
samlade till det stora ekumeniska møtet i Stockholm<br />
1925. Under hela tiden skrev han flera stora arbeten,<br />
varför han invaldes i Svenska Akademien 1921. Året före<br />
sin död i 1931 erhöll han dessutom Nobels fredspris.”<br />
SekSUalitet<br />
Harald Lunøe forteller videre, at akkurat da han skulle<br />
sende sitt elektroniske brev ut til det økumeniske nettverk,<br />
gjorde biskop Olav Skjevesland ham oppmerksom<br />
<strong>på</strong> at nordiske, baltiske og anglikanske biskoper nylig<br />
vært samlet i Dublin. Dog med en noe annen agenda<br />
enn den fra Söderbloms tid. Nå drøfter man (1) migrasjon,<br />
aktualisert ved østeuropeisk arbeidsinnvandring i vest, (2)<br />
religionsmøtet, (3) kirke-statrelasjonen, (4) klimautfordringen<br />
og (5) temaer knyttet til ”human sexuality”.<br />
Om noen av leserne ønsker informasjon om økumenikk<br />
i <strong>Norden</strong> står Harald Lunøe til disposisjon.<br />
harald@lunoe.org.
"<br />
Klipp av og send inn. Porto er betalt.<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr.: Sted:<br />
Bostedskommune:<br />
E-post:<br />
Telefon:<br />
Fødselsdato:<br />
Signatur:<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> arbeider for å styrke det<br />
nordiske samarbeidet, for åpne grenser i <strong>Norden</strong> og<br />
for å videreutvikle det nordiske kulturfellesskapet.<br />
<strong>Foreningen</strong> skaper møteplasser for mennesker og<br />
<strong>på</strong>virker politikere og myndigheter.<br />
Vår ambisjon er å spre kunnskap og opplevelser samt<br />
bidra til løsninger som gjør det enklere og bedre for<br />
mennesker å bo og leve i et grenseløst <strong>Norden</strong>.<br />
VELKOMMEN TIL EN GRENSELØS FORENING<br />
Vennligst bruk blokkbokstaver ved utfylling.<br />
et medlemskap gir deg<br />
Et flott og informativt<br />
medlemsblad 4 ganger i året<br />
Mulighet til aktivt å støtte<br />
og utvikle det nordiske<br />
samarbeidet<br />
Medlemskap i et lokallag<br />
Nyhetsbrev<br />
Tilbud om kurs, konferanser<br />
og andre medlemstilbud<br />
Skoler, kommuner og organisasjoner kan<br />
også bli medlemmer av <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong><br />
meld deg gjerne inn <strong>på</strong><br />
www.norden.no<br />
VElg mEdlEmskapsTypE:<br />
Hovedmedlem (kr. 300,<strong>–</strong>)<br />
Familiemedlemskap (kr. 400,<strong>–</strong>)<br />
Ungdomsmedlem, t.o.m 25 år (kr. 100,<strong>–</strong>)<br />
Pensjonister (kr. 200,<strong>–</strong>)<br />
Hvis familiemedlemskap: Skriv inn navn og fødselsdato <strong>på</strong> alle<br />
familiemedlemmer i samme husstand. (Inkludert barn opp til 18 år).<br />
JEG øNSKER Å MOTTA INFORMASJON OG TILBUD<br />
FRA FORENINGEN NORDEN PER E-POST.<br />
www.norden.no 04/2007 29
30<br />
MEDLEMSSHOP OG INNMELDING<br />
Antall:<br />
Antall:<br />
Antall:<br />
04/2007 www.norden.no<br />
NOrdeNkrUSet<br />
Pris: 97,<strong>–</strong><br />
Kruset er levert av Porsgrunds<br />
Porselænsfabrikk og har <strong>på</strong>trykket<br />
alle de nordiske flaggende samt<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s logo.<br />
Kruset er 9 cm høyt.<br />
NOrdeNpiN<br />
Pris: 45,<strong>–</strong><br />
Ca. 1 cm i diameter.<br />
NOrdeNkliStremerker<br />
Pris: GRATIS<br />
FORENINGEN NORDEN<br />
Svarsending 2001<br />
0091 Oslo<br />
Antall:<br />
Antall:<br />
Antall:<br />
maNSjettkNapper<br />
Pris pr. par: 210,<strong>–</strong><br />
Laget i stål og utformet som<br />
<strong>Norden</strong>logoen.<br />
Leveres i gaveeske.<br />
Servietter<br />
Pris: 49,<strong>–</strong><br />
Servietter med de nordiske flagg.<br />
20 stk. i pakken.<br />
FaNe<br />
Pris: 950,<strong>–</strong><br />
Fane i tekstil med <strong>Norden</strong>logoen.<br />
Str.: b150 x h108 cm.<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr.:<br />
Fødselsdato:<br />
Telefonnr.:<br />
E-post:<br />
Signatur:<br />
SeNdeS til: <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>, Harbitzalléen 24, NO-0275 Oslo. NB! Vennligst ikke send penger ved bestilling. Giro blir tilsendt med varen.<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr.:<br />
Medlemsnr. <strong>Norden</strong>:<br />
Sted:<br />
Bokens forfatter og tittel:<br />
Signatur:<br />
Sted:<br />
SeNdeS til:<br />
NOrli UNiverSitetSgateN<br />
pOStbOkS 1990, vika<br />
0125 OSlO<br />
FakS: 22 42 26 51<br />
e-pOSt: Ordre@NOrli.NO
Karin Alvtegen<br />
Sk u g g a<br />
kr. 278,-<br />
Agneta Pleijell<br />
Kungens komediant<br />
k r. 2 2 8,-<br />
Astrid Lindgren<br />
Ur-Pippi<br />
kr. 225,-<br />
<strong>Norden</strong>s bokhandel i Oslo<br />
Norli Universitetsgaten<br />
Blant mange fagavdelinger har vi det beste<br />
utvalget av skandinaviske bøker <strong>på</strong> originalspråket<br />
i Norge. Vi tilbyr medlemmene i<br />
<strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong> 20% raba <strong>på</strong> disse<br />
utvalgte nyhetene.<br />
Bøkene får du i Norli Universitetsgaten.<br />
Du kan også sende inn bestillingskupongen<br />
eller send e-post til ordre@norli.no<br />
Måns Ivarsson<br />
Vill du ha din frihet får du ta den<br />
Stor Lundell-biografi<br />
kr. 369,-<br />
Åsa Liderborg<br />
Mig äger ingen<br />
kr. 245,-<br />
Sven Delblanc<br />
Kritik och essäistik<br />
1958-1991<br />
kr. 299,-<br />
Åke Edwardsson<br />
Nästan död man<br />
kr. 268,-<br />
Norli Universitetsgaten<br />
www.norli.no<br />
Mari Jungstedt<br />
I denna ljuva sommartid<br />
kr. 258,-<br />
Maja Lundgren<br />
Myggor och tigrar<br />
kr. 239,-<br />
Johan Theorin<br />
Sk u m t i m me n<br />
kr. 248,-<br />
Torgny Lindgren<br />
Norrlands Akvavit<br />
kr. 258,-<br />
www.norden.no 04/2007 31
32<br />
ET DyPDyKK I NORDENS ARKIV<br />
Skandinavisk språkforståelse har alltid<br />
vært et av <strong>Foreningen</strong> <strong>Norden</strong>s hovedsatsningsområder.<br />
allerede i <strong>Norden</strong>sNytt<br />
fra 1953 kan man lese om de morsomme<br />
forskjellene mellom norsk og svensk:<br />
Forstår De svensk?<br />
Ja, gjør De det?<br />
Hvilken blomst kaller svenskene pensé? Hva er en<br />
pjäxa? Hva menes med spetsar? Når vi står i tamburen<br />
<strong>–</strong> hvor står vi da? Ante De at en pensé er en stedmorsblomst,<br />
en pjäxe en beksømstøvel, at spetsar er det<br />
samme som kniplinger og at den som står i tamburen,<br />
står i entréen? Hvis De ikke er særdeles bevandret i det<br />
svenske språk, visste De det nok ikke. Det kan regnes<br />
opp en mengde svenske ord som ikke har den fjerneste<br />
likhet med de tilsvarende norske. Vær derfor<br />
ikke sikker <strong>på</strong> at De ”kan” svensk.<br />
Det er både nyttig og morsomt å sette seg litt<br />
inn i vårt nabolands språkegenheter og språkeiendommeligheter.<br />
En fornøyelig snarvei til ervervelse<br />
av kunnskap om noen av de aller viktigste ordulikhetene,<br />
er et par timers studium av lektor Sten<br />
Malmströms lille instruktive ”hjälpreda” med tittelen<br />
”Svensken i Norge”, utgitt av den svenske <strong>Foreningen</strong><br />
<strong>Norden</strong>. Som det fremgår av tittelen er denne boken<br />
(små 52 sider) beregnet <strong>på</strong> svensker som besøker<br />
Norge, men den kan med like stort utbytte leses og<br />
studeres av nordmenn som besøker Sverige. Ordene<br />
finnes greit og oversiktelig ordnet i avsnitt som ”Vid<br />
gränsen”, ”På resa”, ”I staden”, ”Hotell, pensjonat, restaurant”,<br />
”Hos frisøren och i badhuset”, ”Hus och hem”, ”Kläder”, ”På en<br />
bondgård”, ”Hos läkaren” osv., osv. De norske ordene står<br />
til venstre <strong>på</strong> hver side og de tilsvarende svenske til<br />
høyre.<br />
Boken er ytterst fornøyelig illustrert av Folke<br />
Karlson. Den norske uttrykksmåten ”Her sitter man<br />
bløtt og godt” f.eks., er illustrert med en tegning av<br />
en mann som sitter i en balje full av vann. I Sverige<br />
sitter man ”mjukt och gott”.<br />
04/2007 www.norden.no<br />
B-post Abonnement<br />
Ettersendes ikke, men returneres<br />
til avsenderen med opplysninger<br />
om den nye adressen:<br />
NORDEN<br />
FORENINGEN NORDEN<br />
HaRBITzalléEN 24<br />
NO-0275 OSlO<br />
”Tilslørte bondepiker” betyr <strong>på</strong> svensk ikke noe annet enn bondepiker med slør <strong>–</strong> ”beslöjade bondflickor”.<br />
Det svenske ordet ”bena” bety: skill i håret. Å be om å få ”bena mitt <strong>på</strong> huvudet” vil i høy grad forbløffe en norsk frisør.