Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SPINAT MED HJEMMELAGET OST<br />
Denne retten kan lages med alle slags spiselige grønne blader,<br />
selvdyrkede eller ville. Osten lages av to liter melk som kokes<br />
opp. Deretter tilsettes 2–3 dl kulturmelk, eller noen spiseskjeer<br />
sitronsaft, slik at ostemassen skilles fra resten. Hell alt gjennom<br />
en sikt eller et klede og la dryppe av en halvtime. Mysen som blir<br />
til overs, kan gjemmes og brukes i supper eller til å koke ris i.<br />
Ingredienser:<br />
300 g ost<br />
800 g fersk spinat eller andre grønne blader<br />
2 ss olje (f.eks. oliven eller raps)<br />
2 ts malt koriander<br />
3/4 ts gurkemeie<br />
½ ts kajennepepper<br />
½ dl vann<br />
1½ ts salt<br />
1½ dl crème fraîche eller kremfløte<br />
Spinaten eller bladene vaskes grundig i en skål med vann og<br />
løftes opp av vannet, så jord og sand blir igjen i vannet. Ikke<br />
hell vannet ut når bladene er i skålen. Gjenta et par ganger, og<br />
skjær så bladene i strimler. Varm oljen i en gryte på middels<br />
varme. Surr krydderet i oljen et øyeblikk under omrøring. Tilsett<br />
spinaten og fres et øyeblikk. Tilsett ½ dl vann, legg lokket på og<br />
la spinaten koke i rundt 10 minutter på lav varme, til bladene er<br />
gjennomkokt. Skjær osten i terninger. Tilsett ostebitene, salt og<br />
crème fraîche eller kremfløte. Server med salat, brød eller ris.<br />
Fra kokeboken Hellige kalorier av Dorte Asmark Jensen.<br />
Idet han sier «vær så god», forteller Leif at<br />
gjestfrihet regnes som gudstilbedelse i<br />
Hare Krishna-bevegelsen:<br />
– Særlig å ta imot en uinvitert gjest.<br />
– Det gjør det også i kristne sammenhenger.<br />
Å være gjestfri og dele med den<br />
fremmede er en måte at realisere Guds<br />
rike på. Poenget er å se Kristus i den<br />
fremmede, sier Lars.<br />
MÅLTIDSRITUALER. I Hare Krishna spiller<br />
måltidet en sentral rolle. Ved alle samlinger<br />
spiser man sammen, og bevegelsen deler<br />
gjerne ute mat til andre. I India står de<br />
daglig for maten til en million barn. I både<br />
Danmark og Norge driver bevegelsen<br />
vegetarrestauranter.<br />
– Maten er ofret til Krishna. Dermed er det<br />
Guds mat vi deler ut til andre. Guds nåde<br />
og velsignelse, forklarer Leif, som i unge år<br />
gikk fra å være ateist til å bli gudsbevisst.<br />
Etter å ha lest Swami Prabhupadas skrifter,<br />
fant han for 30 år siden sitt religiøse<br />
tilhørighet hos guddommen Krishna.<br />
– I de fleste kristne sammenhenger er<br />
måltidet ikke så ritualisert som <strong>her</strong>. For<br />
meg er den daglige tilberedningen av<br />
maten oftest bare noe som gjøres. Jeg<br />
hadde likt å se at matlaging kunne være en<br />
gudstjeneste. Det kunne jeg lært av, sier<br />
Lars, og fortsetter:<br />
– Men det mest sentrale ritualet i<br />
kristendommen er et måltid, nemlig<br />
nattverden. Nattverden har rot i Jesu siste<br />
måltid med disiplene, som igjen stammer<br />
fra det jødiske påskemåltidet. For de første<br />
kristne var nattverden et kjærlighetsmåltid,<br />
ikke bare et symbolsk ritual med oblater og<br />
et lite glass vin. I mange kirker er fellesskapsmåltidet<br />
redusert til kirkekaffen efter<br />
gudstjenesten.<br />
DYREDRAP. Mens måltidet er uttrykk for<br />
verdier som takknemlighet, fellesskap og<br />
gjestfrihet i begge tradisjoner, er det stor<br />
forskjell på hva man spiser. Som tilhenger<br />
av Hare Krishna-bevegelsen, er man per<br />
definisjon vegetarianer. Leif spiste heller<br />
ikke kjøtt i tiden før han ble munk.<br />
– Jeg reiste rundt i verden og levde av<br />
veldig lite. Og jeg fant ut at det var billigere<br />
å være vegetarianer. Senere har jeg blitt bevisst på<br />
den sunne siden ved kostholdet. Jeg ble også<br />
veldig miljøbevisst. Kjøttproduksjon tar store<br />
ressurser som går ut over klima og miljø. Da jeg<br />
møtte Hare Krishna, fikk jeg også med det etiske<br />
aspektet – at det er galt å drepe. Nå er det min<br />
viktigste motivasjon for å være vegetarianer.<br />
– Hva med grønnsakene og plantene? Slår dere<br />
ikke dem ihjel? spør Lars.<br />
– Vi anser plantene som levende vesener. Så jo,<br />
vi dreper plantene. Men der er forskjell på å drepe<br />
et dyr og på å plukke en brennenesle.<br />
OFFERKJØTT. Lars forteller at det ikke finnes noe<br />
åndelig krav om hva man skal og ikke skal spise i<br />
kristendommen.<br />
– Jesus spiste for eksempel lammekjøtt og fisk<br />
mens han levde. De første kristne diskuterte om<br />
man kunne spise kjøtt som før salg hadde blitt<br />
ofret til avgudene, men Paulus slo fast at «alt er<br />
rent for de rene». Det kan likevel stadig være et<br />
diskusjonstema blant kristne. Noen synes for<br />
eksempel det er vanskelig med halalkjøtt, fordi det<br />
er velsignet av en imam. Det har jeg ikke selv et<br />
problem med å spise, sier Lars.<br />
– Men det er forskjell på kristne. Syvendedagsadventister<br />
er vegetarianere og drikker heller ikke<br />
alkohol og kaffe, skyter Leif inn.<br />
Lars er enig og fortsetter:<br />
– I noen kristne tradisjoner lar man være å<br />
spise kjøtt, for eksempel i den førti dager lange<br />
fastetiden før påske. Når man faster fra kjøtt, er det<br />
ikke fordi det er galt å spise det, men for å leve<br />
nøysomt og fokusere på det vesentlige – den<br />
åndelige maten, forklarer Lars.<br />
Selv droppet han alkohol, godteri og kaffe før<br />
påsken.<br />
– Det gjorde jeg for å minne meg selv om at jeg<br />
ønsker å være avhengig av Gud og ikke av<br />
stimulanser.<br />
GUDSTJENESTE: Siden maten er ofret til Krishna, mener Leif Asmark Jensen at<br />
maten formidler guddommens nåde og velsignelse til alle som spiser den. Kristne<br />
Lars Mollerup-Degn hadde likt å se at matlaging kan være en gudstjeneste.<br />
SLAVE ELLER FRI. Desserten står for tur; yoghurt<br />
rørt sammen med honning og solbær, med små<br />
daddelkuler rullet i peanøttsmør og kokos. Ved<br />
siden av serveres kornkaffe brygget på ristet og<br />
malt rug og bygg.<br />
– Jeg beundrer kristnes medfølelse med andre.<br />
Men jeg har problem med at de spiser kjøtt, sier<br />
Leif. Han mener at kristne på denne måten bryter<br />
budet om ikke å drepe.<br />
– Det budet tolker jeg som at man ikke må<br />
drepe mennesker, svarer Lars.<br />
Lars beundrer Hare Krishna-munken og hans<br />
kone for selvdisiplinen i hvordan de praktiserer sin<br />
religion, men er også kritisk.<br />
– Det er en balanse. Selvdisiplinen må ikke bli<br />
for stram, for slik kan man også bli en slave av<br />
den. Disiplinen er viktig for å holde friheten og<br />
gudsrelasjonen levende. Men den må balanseres<br />
med friheten til at vite at man er elsket av Gud<br />
med alt man er – inkludert svakhetene sine.<br />
– Samtidig må det at man er elsket ikke bli ei<br />
sovepute. Det kan det være en tendens til i den<br />
danske kirken, der budskapet om at Gud elsker oss<br />
alle sammen, kan gjøre oss likegyldige til hvordan<br />
vi lever.<br />
Poenget er å se Kristus<br />
i den fremmede.<br />
Lars Mollerup-Degn<br />
LARS MOLLERUP-DEGN<br />
(48)<br />
• Dialogsekretær og<br />
konstituert leder i<br />
<strong>Areopagos</strong> Danmark,<br />
og glødende opptatt<br />
av religionsdialog.<br />
• Kommentator på<br />
www.religion.dk<br />
• Bor i København med<br />
kona Ellen og deres<br />
fire barn.<br />
MÅLTIDET<br />
• En salat av selvdyrkede<br />
rødbeter og pepperrot<br />
rørt ut med crème fraîche<br />
• Rotgrønnsaker trykkokt<br />
og tilsatt urtesalt og chili<br />
• Hjemmelaget ost i<br />
terninger er stekt,<br />
blandet med spinatstuing<br />
av skvallerkål og servert<br />
med brun ris og<br />
eplechutney<br />
26 tørst 01:<strong>2012</strong> tørst 01:<strong>2012</strong> 27