Kåja kraftverk (pdf) - Eidsiva Energi
Kåja kraftverk (pdf) - Eidsiva Energi
Kåja kraftverk (pdf) - Eidsiva Energi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
Gudbrandsdalslågen ved Vinstra,<br />
Nord-Fron kommune<br />
Melding med forslag til utredningsprogram<br />
Februar 2010
INNHOLD<br />
1 INNLEDNING ................................................................................................................................... 4<br />
1.1 Hvem står bak prosjektet..................................................................................................... 4<br />
1.2 Kort om prosjektet ............................................................................................................... 4<br />
1.3 Formålet med meldingen..................................................................................................... 5<br />
1.4 Saksgang............................................................................................................................. 6<br />
1.5 Informasjon og medvirkning ................................................................................................ 7<br />
2 BESKRIVELSE AV TILTAKET OG PLANER FOR GJENNOMFØRING........................................................... 8<br />
2.1 Begrunnelse for prosjektet................................................................................................... 8<br />
2.2 Eksisterende forhold i prosjektområdet ............................................................................... 8<br />
2.3 Nedbørfelt............................................................................................................................ 9<br />
2.4 Teknisk beskrivelse av tiltaket........................................................................................... 10<br />
2.5 Produksjon og kostnadsoverslag....................................................................................... 13<br />
2.6 Tidsplan og bemanning ..................................................................................................... 13<br />
2.7 Hydrologiske endringer...................................................................................................... 14<br />
2.8 Alternative løsninger.......................................................................................................... 15<br />
3 FORHOLDET TIL OFFENTLIGE PLANER OG NØDVENDIGE TILLATELSER ............................................... 16<br />
3.1 Fylkesplan og kommuneplan............................................................................................. 16<br />
3.2 Eiendomsforhold................................................................................................................ 16<br />
3.3 Nasjonale planer................................................................................................................16<br />
4 ANTATTE KONSEKVENSER FOR MILJØ OG SAMFUNN ........................................................................ 18<br />
4.1 Miljø ................................................................................................................................... 18<br />
4.2 Samfunn ............................................................................................................................ 23<br />
5 AVBØTENDE TILTAK ...................................................................................................................... 27<br />
5.1 Anleggsfase....................................................................................................................... 27<br />
5.2 Driftsfase............................................................................................................................ 27<br />
6 FORSLAG TIL UTREDNINGSPROGRAM ............................................................................................. 29<br />
6.1 Alternativ............................................................................................................................ 29<br />
6.2 Beskrivelse av tiltaket og planer for gjennomføring........................................................... 29<br />
6.3 Hydrologi............................................................................................................................ 29<br />
6.4 Utredning av konsekvenser for miljø og samfunn ............................................................. 30<br />
6.5 Andre forhold ..................................................................................................................... 34<br />
6.6 Informasjon og medvirkning .............................................................................................. 35<br />
6.7 Avbøtende tiltak................................................................................................................. 35<br />
6.8 Sammenstilling av konsekvensutredningen ...................................................................... 35<br />
6.9 Miljøoppfølgingsprogram ................................................................................................... 35<br />
6.10 Sammendrag av konsekvensutredningen ......................................................................... 35<br />
7 LITTERATUR, DATABASER OG MUNTLIGE KILDER ............................................................................. 36<br />
7.1 Muntlige kilder.................................................................................................................... 36<br />
7.2 Litteratur............................................................................................................................. 36<br />
7.3 Databaser og annet ........................................................................................................... 37<br />
VEDLEGG 1 Tiltaksoversikt, <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
VEDLEGG 2 Snitt-tegninger av dam/flomvoller<br />
3
1 INNLEDNING<br />
1.1 Hvem står bak prosjektet<br />
En utbygging av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil bli gjennomført av Opplandskraft DA.<br />
Opplandskraft DA (tidligere Kraftlaget Opplandskraft) ble stiftet i 1954 av fylkeskommunene i<br />
Akershus, Hedmark og Oppland og av Oslo bykommune. Selskapet eier per i dag 6 <strong>kraftverk</strong><br />
i Glomma- og Lågenvassdraget, og har deleierskap i ytterligere 2 <strong>kraftverk</strong> gjennom Øvre<br />
Otta DA. Drift og vedlikehold av Opplandskraft DA sine <strong>kraftverk</strong> ivaretas av <strong>Eidsiva</strong><br />
Vannkraft AS. Det samme gjelder fysisk produksjonsplanlegging. Kraften omsettes av<br />
eierselskapene, og forretningsadresse er Lillehammer.<br />
Årlig kraftproduksjon er ca. 3,1 TWh, tilsvarende elektrisitetsforbruket til ca. 160 000 boliger.<br />
Opplandskraft DA hadde per 31.12.2009 følgende eiere: E-CO Vannkraft AS (25 %), <strong>Eidsiva</strong><br />
Vannkraft AS (25 %), Lågen og Øvre Glomma Kraftproduksjon AS (25 %) og Oppland <strong>Energi</strong><br />
AS (25 %).<br />
1.2 Kort om prosjektet<br />
Meldingen omfatter bygging av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> i Gudbrandsdalslågen (heretter kalt Lågen)<br />
ved Vinstra sentrum i Nord-Fron kommune. Dammen er plassert like nedenfor utløpet av<br />
Vinstraelva. På begge sider av Lågen er det foreslått tette flomvoller og heving av tilsluttende<br />
terreng med vektlegging på god landskapsmessig utforming. Kraftstasjonen er innebygd i<br />
forlengelsen av dammen på vestsiden. Nedstrøms er det en lengre avløpskanal gravd ut i<br />
elveløpet. Denne kanaliseringen i Lågen vil være 1000-1300 m lang, og i tillegg fjernes en<br />
fossenakke ca. 1500-2000 m nedstrøms dammen. Anlegget vil ha en fallhøyde på ca.<br />
12-14 m og vannspeilet oppstrøms dammen vil ligge fast på kt. 238-239. Kraftverket vil<br />
kunne gi en kraftproduksjon på ca. 125-135 GWh/år, avhengig av installert effekt og nivået<br />
på vannspeilet.<br />
Siden kraftstasjonen er plassert i dammen vil det ikke være behov for slipping av<br />
minstevann. For å få oppvandrende fisk forbi anlegget er det planlagt en fiskepassasje på<br />
vestsiden av dammen. Ved nedvandring vil fisk kunne passere gjennom <strong>kraftverk</strong>et.<br />
Mekanismer for bortledning fra turbininntak og mulighet for nedvandring over luker vil bli<br />
undersøkt og vurdert.<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> er en videreføring av Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er i Samlet Plan – som tidligere<br />
er plassert i kategori I, dvs. prosjekt som kan konsesjonssøkes. <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> er gitt<br />
forenklet behandling i Samlet Plan og Direktoratet for naturforvaltning (DN) har gitt klarsignal<br />
til at prosjektet kan konsesjonsbehandles. Det er lagt til grunn at det endrede prosjektet ikke<br />
medfører økt konfliktnivå i forhold til de tidligere prosjektene.<br />
Opplandskraft DA har ikke ervervet fallrettighetene for den delen av Lågen som berøres av<br />
prosjektet.<br />
Fig. 1.1 viser plasseringen av <strong>kraftverk</strong>sprosjektet.<br />
4
Figur 1.1 <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> (rød sirkel), regional plassering av tiltaket.<br />
1.3 Formålet med meldingen<br />
Den nye Plan- og bygningslovens kapittel 14 om konsekvensutredninger (KU) (av 27.6.2008)<br />
og tilhørende forskrift (av 26.6.2009) skal sørge for at hensynet til miljø og samfunn blir<br />
ivaretatt. Dette gjelder både under forberedelsen av planer eller tiltak, og når det tas stilling til<br />
om, og eventuelt på hvilke vilkår, planer eller tiltak kan gjennomføres. KU-forskriften fastslår<br />
hvilke planer og tiltak som alltid skal behandles etter forskriften, dvs. konsekvensutredes<br />
etter et fastlagt utredningsprogram. Vannkraftanlegg med en årlig produksjon på over<br />
40 GWh, herunder <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>, faller innenfor denne kategorien. For slike tiltak skal<br />
tiltakshaver utarbeide en melding med forslag til utredningsprogram som angitt i KUforskriften.<br />
Formålet med denne meldingen er å informere om planene for prosjektet <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> og<br />
foreslå konsekvensutredningsprogram. Gjennom en høringsrunde ønskes tilbakemelding på<br />
hvilke forhold som bør vurderes i den videre planleggingen, og hvilke konsekvenser som bør<br />
utredes. Meldingen gir en beskrivelse av prosjektet og mulige alternativer. Det redegjøres for<br />
5
dagens situasjon, kvaliteter og brukerinteresser ved utbyggingsområdet basert på<br />
eksisterende kunnskap, samt antatte konsekvenser av prosjektet. Det foreslås hvilke<br />
utredninger som bør inngå i konsekvensutredningen og hvilke metoder som kan benyttes.<br />
Basert på forslaget og høringsuttalelser fastsetter NVE et endelig utredningsprogram.<br />
1.4 Saksgang<br />
NVE er ansvarlig myndighet for vannkraftutbyggingssaker, og behandler utbyggingssaken<br />
sentralt. Behandlingen skjer i tre faser:<br />
Fase 1 – meldingsfasen<br />
Denne meldingen gir oversikt over fase 1. Opplandskraft DA gjør i denne meldingen rede for<br />
de planene som foreligger, og de konsekvensutredningene som anses nødvendige. Formålet<br />
med meldingen er følgende:<br />
å informere om planene<br />
å få tilbakemelding om forhold som bør vurderes i den videre planleggingen<br />
å beskrive mulige virkninger og konsekvenser som bør tas med når det endelige<br />
utredningsprogrammet for konsekvensutredningene skal utformes<br />
Meldingen blir kunngjort i pressen og lagt ut til offentlig innsyn. Samtidig blir den sendt på<br />
høring til sentrale og lokale forvaltningsorgan og sentrale interesseorganisasjoner. Det vil<br />
også bli utarbeidet en informasjonsbrosjyre som distribueres lokalt. Høringsuttalelser til<br />
meldingen sendes skriftlig innen en nærmere angitt frist (minimum 6 uker etter<br />
kunngjøringsdato) til:<br />
NVE – Konsesjonsavdelingen, Postboks 5091 Majorstua, 0301 OSLO<br />
med kopi til:<br />
Opplandskraft DA, Postboks 1098, 2605 Lillehammer<br />
I høringsperioden vil NVE arrangere et åpent møte der det vil bli orientert om saksgangen og<br />
utbyggingsplanene. Tidspunkt og sted for møtet vil bli kunngjort i lokalavisene.<br />
Ifølge vassdragsreguleringsloven kan grunneiere, rettighetshavere, kommuner og andre<br />
interesserte kreve utgifter til juridisk bistand og sakkyndig hjelp dekket av tiltakshaver, i den<br />
utstrekning det er rimelig. Ved uenighet om hva som er rimelig, kan saken legges fram for<br />
NVE. Det anbefales at privatpersoner og organisasjoner med sammenfallende interesser<br />
samordner sine krav. Kravet om dekning skal avklares med tiltakshaver på forhånd.<br />
Som avslutning på meldingsfasen fastsetter NVE det endelige konsekvensutredningsprogrammet<br />
(KU-program).<br />
Fase 2 – utredningsfasen<br />
I denne fasen blir konsekvensene utredet i samsvar med det fastsatte programmet, og de<br />
teknisk/økonomiske planene utvikles videre på bakgrunn av innspill fra meldingen og<br />
informasjon som kommer ut av utredningene. Fasen blir avsluttet med innsending av<br />
konsesjonssøknad med tilhørende konsekvensutredninger til NVE.<br />
Fase 3 – søknadsfasen<br />
Når planleggingen er avsluttet, vil søknaden med konsekvensutredningene bli sendt til Olje-<br />
og energidepartementet (OED) v/NVE, og vil da bli behandlet etter særskilte regler. En egen<br />
brosjyre vil orientere om videre saksgang og de endelige planene som konsesjonssøknaden<br />
bygger på. Det vil også bli arrangert et nytt åpent møte. Etter ny høringsrunde, vil NVE<br />
utarbeide innstilling i saken og sende denne til OED.<br />
6
Endelig avgjørelse blir tatt av Kongen i statsråd. Store eller særlig konfliktfylte saker blir lagt<br />
fram for Stortinget.<br />
I konsesjonen fastsettes manøvreringsreglement for inntaksbassenget og vilkår for drift av<br />
<strong>kraftverk</strong>et, og det kan gis pålegg om tiltak for å unngå eller redusere skader og ulemper.<br />
Spørsmål om saksbehandling kan rettes til:<br />
NVE – Konsesjonsavdelingen, Postboks 5091 Majorstua, 0301 OSLO<br />
Kontaktperson: Hallgeir Aarbakk, tlf. 22 95 98 63 / 916 38 345 eller e-post: haaa@nve.no<br />
Spørsmål om konsekvensutredningene og de tekniske planene kan rettes til søker:<br />
Opplandskraft DA, v/<strong>Eidsiva</strong> Vannkraft AS, Postboks 1098, 2605 Lillehammer<br />
Kontaktpersoner:<br />
vedr. tekniske planer: Terje Sørlie, tlf. 918 46 547 eller e-post: terje.sorlie@eidsivaenergi.no<br />
vedr. konsekvensutredninger: Trond Taugbøl, tlf. 934 66 712 eller e-post: tt@glb.no<br />
Informasjon om planene og fremdrift vil bli lagt ut på hjemmesiden til <strong>Eidsiva</strong> <strong>Energi</strong> AS<br />
(www.eidsivaenergi.no).<br />
1.5 Informasjon og medvirkning<br />
I startfasen av planene for prosjektet er det gjennomført orienteringsmøter med Nord-Fron<br />
kommune.<br />
Sammen med meldingen er det laget en kortfattet informasjonsbrosjyre. Denne vil bli<br />
distribuert til alle husstander i distriktet og andre berørte av utbyggingen, samtidig som<br />
meldingen sendes ut på høring. Brosjyren vil også bli sendt til lokale media.<br />
Som nevnt ovenfor, vil NVE arrangere åpent informasjonsmøte på egnet sted i Nord-Fron<br />
kommune, både i forbindelse med høringen av meldingen, og i en senere fase der selve<br />
søknaden med de ferdige konsekvensutredningene sendes ut på høring. Møtene vil bli<br />
kunngjort i lokalpressen.<br />
7
2 BESKRIVELSE AV TILTAKET OG PLANER FOR GJENNOMFØRING<br />
2.1 Begrunnelse for prosjektet<br />
Utgangspunktet for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>, Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er, er tidligere behandlet i<br />
Samlet Plan for vassdrag (SP). <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> er gitt forenklet behandling i forhold til SP, og<br />
det er lagt til grunn at <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> ikke medfører økt konfliktnivå i forhold til Odden<br />
<strong>kraftverk</strong> som ble plassert i kategori I i SP. De formelle forutsetningene for å søke konsesjon<br />
er derfor til stede.<br />
Det er stort behov for mer miljøvennlig kraft, og prosjektet gir et viktig bidrag til å øke<br />
produksjon av fornybar energi.<br />
Samfunnsnytten med prosjektet er relativ stor ettersom prosjektet gir forbedret<br />
infrastruktur og økt mulighet for etablering av nye aktiviteter i tilknytning til den nye<br />
elvefronten langs Vinstra sentrum.<br />
Sammen med ny E6 gir prosjektet mulighet for næringsutvikling og verdiskapning i<br />
området.<br />
I tillegg til at prosjektet planlegges i et vassdrag som allerede er regulert, lokaliseres<br />
dammen til et område ikke langt fra Harpefossen og Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong>er.<br />
Prosjektet gir betydelige synergier i form av arealutvikling, fjerning av kraftledninger og<br />
økt tilgjengelighet til elva for friluftsliv, rekreasjon og andre aktiviteter.<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil styrke forsyningssikkerheten til området, og prosjektet vil ikke medføre<br />
nye kraftledninger da <strong>kraftverk</strong>et planlegges i nærheten av eksisterende overføringsnett.<br />
2.2 Eksisterende forhold i prosjektområdet<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> planlegges i Lågen ved tettstedet Vinstra. Foruten infrastruktur knyttet til<br />
bebyggelse og næring, går jernbanen og E6 gjennom sentrum på østsiden av elva. I løpet av<br />
2011 planlegges oppstart på bygging av ny E6 mellom Ringebu og Otta. E6 gjennom Vinstra<br />
vil da legges til vestsiden av Lågen. Traseen for ny E6 vil stedvis gå nært inntil elva.<br />
Vinstravassdraget er regulert, og vannføringen i Vinstraelva er redusert i forhold til naturlig<br />
situasjon. Mesteparten av vannet er overført til Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong>. Kraftverket utnytter et<br />
fall på 448 m mellom inntaksmagasinet Olstappen og utløpet i Lågen ca. 2,5 km nedenfor<br />
planlagt dam for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>. Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong> har en midlere årsproduksjon på<br />
1118 GWh. På grunn av reguleringen i Vinstravassdraget er vannføringen i Lågen på<br />
strekningen mellom <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> og utløpet til Vinstra <strong>kraftverk</strong> redusert i forhold til naturlig<br />
situasjon.<br />
Ca. 2,5 km nedenfor utløpet til Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong> ligger Harpefossen <strong>kraftverk</strong>, som<br />
utnytter et fall på 33 m i Lågen og har en midlere årsproduksjon på 440 GWh.<br />
Like nordøst for damanlegget for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> ligger det en 66 kV transformatorstasjon,<br />
tilhørende Gudbrandsdal <strong>Energi</strong>. Herfra går det 22 kV og 66 kV ledninger vestover som<br />
krysser både Lågen og Vinstraelva.<br />
Ved Rustmoen, like vest for <strong>Kåja</strong> og sør for Vinstraelva, er det et større massetak. Det<br />
foreligger også reguleringsplaner for et massetak ved Jota, som er like ved planlagt<br />
damanlegg for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>.<br />
8
2.3 Nedbørfelt<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil utnytte avløpet fra nedbørfeltet oppstrøms dammen inkl. det uregulerte<br />
nedbørfeltet i Vinstraelva nedstrøms dammen i Olstappen. I nedbørfeltet er det fire etablerte<br />
reguleringsmagasin samt en overføring fra Veo til Smådøla. Veooverføringen bidrar årlig<br />
med ca. 100 mill.m 3 til Tessemagasinet. Tabell 2.1 viser magasinvolum i de 4 magasinene.<br />
Tabell 2.1 Oversikt over magasinvolum i de reguleringsmagasiner som inngår i nedbørfeltet<br />
til <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
Reguleringsmagasin<br />
Breidalsvatn 70<br />
Raudalsvatn 166<br />
Aursjøen 60<br />
Tesse 130<br />
Sum 426<br />
Magasinvolum (mill. m 3 )<br />
Nøkkeltall for nedbørfelt og avløp er gitt i tabell 2.2.<br />
Tabell 2.2 Nedbørfelt og avløp til <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> (basert på NVEs avrenningskart 1961-90)<br />
Feltets navn<br />
Eide<br />
Restfelt mellom Eide,<br />
Olstappen og dam <strong>Kåja</strong><br />
Sum<br />
Areal<br />
[km 2 ]<br />
7965<br />
224<br />
8189<br />
Spesifikt<br />
avløp<br />
Midlere avløp<br />
[l/s/km 2 ] [m 3 /s] [mill. m 3 /år]<br />
22,6<br />
12,8<br />
180,3<br />
2,9<br />
22,4 183,2<br />
5687<br />
90<br />
5777<br />
Alminnelig lavvannsføring<br />
Basert på en beregnet tilsigsserie for Losna korrigert for magasinering oppstrøms, er<br />
alminnelig lavvannsføring for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> i perioden 1961-90 beregnet til 16,7 m 3 /s. Dette<br />
utgjør 9,1 % av middelvannføringen på 183,2 m 3 /s.<br />
Figur 2.1 viser vannføringen ved damstedet for et middels, tørt og vått år, basert på årrekken<br />
1985-2006. Kurvene i figuren som viser vått (1995) og tørt år (1996) var henholdsvis det<br />
våteste og tørreste året i denne årrekken.<br />
9
Vannføring (m 3 /s)<br />
3000<br />
2750<br />
2500<br />
2250<br />
2000<br />
1750<br />
1500<br />
1250<br />
1000<br />
750<br />
500<br />
250<br />
0<br />
1.1.<br />
Vannføring for <strong>Kåja</strong> kr.v. i vått, tørt og normalt år<br />
1.2.<br />
1.3.<br />
1.4.<br />
1.5.<br />
Figur 2.1 Vannføringer for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
1.6.<br />
1.7.<br />
Dato<br />
1.8.<br />
Vått år 1995 (årsgj.snitt: 241 m3/s)<br />
Tørt år 1996 (årsgj.snitt 151 m3/s)<br />
Normalt år 1999 (årsgj.snitt: 194 m3/s)<br />
2.4 Teknisk beskrivelse av tiltaket<br />
Utbyggingsplanene går ut på å utnytte ca. 12-14 m av fallet i Lågen ved Vinstra sentrum i<br />
Nord-Fron kommune (jf. St.meld. nr 63 (1984-85) og planendringen i Opplandskraft sitt brev<br />
av april 2008).<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> blir et elve<strong>kraftverk</strong> med kraftstasjon innebygd i forlengelsen av dammen på<br />
vestsiden av elva. Dammen vil heve vannstanden i elva med 7-8 m ved damstedet og<br />
oppstrøms dammen blir det et stilleflytende vannspeil helt opp til Eidefossen. Nedstrøms<br />
dammen er det planlagt en 1000-1300 m lang avløpskanal på vestsiden av elva.<br />
En oversikt over damanlegget med flomvoller, avløpskanal og massedeponiområder er vist i<br />
tiltaksoversikten i vedlegg 1. Hoveddata for anlegget er gitt i tabell 2.3.<br />
Tabell 2.3 Hoveddata for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
Nedbørfelt 8189 km 2<br />
Middelvannføring* 190,9 m 3 /s<br />
Overvann, kote** 238 - 239 moh<br />
Undervann, kote** 225 - 226 moh<br />
Fallhøyde** 12 - 14 m<br />
Maksimal slukeevne*** 320 m 3 /s<br />
Minimal slukeevne*** 30 m 3 /s<br />
Installert effekt*** 34 MW<br />
Antall aggregat 2 stk<br />
Produksjon, sommer 82 - 88 GWh<br />
Produksjon, vinter 43 - 47 GWh<br />
Produksjon, årlig 125 - 135 GWh<br />
Utbyggingskostnad (2008-kroner) 570 - 610 mill. kr<br />
Utbyggingspris 4,56 - 4,52 kr/kWh<br />
* Basert på vannføringsdata fra vannmerke 2460 Eide + lokaltilsig restfelt for perioden 1985-2006<br />
** Endelig fallhøyde inkl. over- og undervann, blir avklart i den videre planleggingen<br />
*** Maksimal/minimal grense, der den videre planleggingen med kost/nytte-analyser vil<br />
avgjøre installert effekt og maksimal/minimal driftsvannføring<br />
1.9.<br />
1.10.<br />
1.11.<br />
1.12.<br />
10
2.4.1 Dam og flomvoller<br />
Inntaksbassenget til <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> etableres ved at det bygges en betongdam over Lågen<br />
like nedenfor utløpet av Vinstra elv (se vedlegg 1). Dammen fundamenteres på fjell i hele sin<br />
lengde, og blir ca. 100 m lang over krona. Største høyde blir ca. 15-16 m. Dammen blir en<br />
tradisjonell betongdam som utstyres med 5 store luker. Det vil bli bygget kjørebru over<br />
dammen.<br />
Klassifiseringen på dammen er ikke fastlagt, men med de husstandene som er beregnet<br />
berørt, antas dammen å bli plassert i konsekvensklasse 3. Det vil si at dammen skal tåle<br />
maksimal påregnelig flom (PMF) på 1,85 x Q1000 = 4881 m 3 /s uten brudd (Q1000 =<br />
tusenårsflom = 2643 m 3 /s), samt et ulykkestilfelle hvor 2 luker ikke lar seg åpne under en<br />
Q1000 flom. PMF-nivå ved dam er i utgangspunktet tenkt jamt med brobanen, men en<br />
overtopping kan aksepteres dersom dammen ikke skades på en slik måte at den bryter<br />
sammen.<br />
Overvannet vil bli liggende fast et sted mellom kt. 238 og 239. Det vil derfor bli nødvendig å<br />
bygge en ca. 1100-1300 m lang og tett dam/flomvoll nordover fra dammen på østsiden av<br />
Lågen for å beskytte og sikre eiendommene oppstrøms dammen mot vannet i bassenget og<br />
mot eventuelle flommer. Tilsvarende dammen over elva vil flomvollene bli dimensjonert for<br />
en maksimal påregnelig flom (PMF) på 4881 m 3 /s og et ulykkestilfelle med 2 luker blokkert<br />
under en tusenårsflom (Q1000), der Q1000 = 2643 m 3 /s.<br />
De første 500 m bygges som en steinfyllingsdam med sentral betongvegg med tetning fra<br />
fjell. Betongveggens høyde er bestemt av NVEs forskriftskrav og retningslinjer for en<br />
klasse 3 dam. Betongveggen avsluttes mellom kt. 239,5 og 240,5 ved damstedet (avhengig<br />
av valgt kote på overvannet). God drenering innenfor flomvollen leder vannet ut nedstrøms<br />
dammen. På denne strekningen er det foreslått å heve terrenget fra eksisterende veg langs<br />
Lågen og til flomvollen, og gi området en parklignende utforming.<br />
Fra 500 m og opp til 1300 m er terreng og bebyggelse stort sett beliggende høyere enn<br />
foreslått overvann. Sikring mot et ulykkestilfelle med blokkerte luker under en tusenårsflom,<br />
vil bestå av en flomvoll med moreneteppe og plastring mot vannsiden. Moreneteppet og<br />
plastringen avsluttes mellom kt. 240,5 – 241,5. Den avskjærende drensgrøften/røret innenfor<br />
vollen fortsetter også oppover på denne strekningen.<br />
På vestsiden blir dammen tilsluttet terrenget med en løsmassedam/flomvoll med<br />
morenekjerne og/eller moreneteppe oppstrøms som sikres med plastring. Kjerneboringer til<br />
fjell og permeabilitetsmålinger i løsmassene har bekreftet gjennomførbarheten ved en slik<br />
løsning. Topp flomvoll vil ligge et sted mellom kt. 240,5 - 241,5.<br />
En oversikt over damanlegget med flomvoller er vist i vedlegg 1. Snitt-tegninger av<br />
flomvollene er vist i vedlegg 2.<br />
2.4.2 Fiskepassasje<br />
Siden kraftstasjonen er plassert i dammen vil det ikke være krav til minstevannføring. For å<br />
få oppvandrende fisk til å vandre forbi anlegget, er det foreslått en fiskepassasje på<br />
vestsiden av Lågen. Denne har utløp ved avløpet fra sugerøret og går langs adkomstvegen<br />
til kraftstasjonen. Ved kryssingen av dam/flomvoll med veg bygges en innløpskulvert som<br />
kan regulere både mengde vann og innløpshøyde. Passasjen vil ha et gjennomsnittlig fall på<br />
1:5. Utformingen av denne fiskepassasjen vil bli undersøkt nærmere i utredningsfasen og før<br />
utsendelse av konsesjonssøknaden. I produksjonssimuleringene er det brukt 0,5 m 3 /s som<br />
vannføring i passasjen om sommeren.<br />
11
Vedrørende returvandring av fisk blir nedvandringsmulighetene vurdert og undersøkt i<br />
konsekvensutredningene.<br />
2.4.3 Avløpskanal<br />
Nedstrøm dammen skal Lågen kanaliseres over en strekning på 1000-1300 m. Selve<br />
kanaliseringen foretas i elva ved å grave ned fra vestre elvebredd med helning 1:2 og utover<br />
i elva. I øvre del av kanalen graves det ned til fastlagt fjellnivå. Bunn av kanal er foreslått<br />
20 m bred og bredden på vannfylt del av kanalen vil variere fra 30-40 m. Deler av bunnen av<br />
Lågen blir tørrlagt og det er foreslått tiltak med små viker for at det landskapsmessig skal se<br />
mer naturlig ut.<br />
En oversikt over avløpskanalen er vist i vedlegg 1. Snitt-tegning av kanalen er vist i<br />
vedlegg 2.<br />
2.4.4 Kraftstasjon og maskintekniske installasjoner<br />
Avledning ved dammen skal sikre at overvannet ved dammen kan holdes fast et sted mellom<br />
kt. 238 og 239 ved vannføringer opp til tusenårsflom.<br />
Fordi store deler av tilsigsfeltet er uregulert blir vannføringen svært varierende over året. Det<br />
planlegges installert 2 Kaplan-turbiner av lik størrelse for optimal utnyttelse av vannføringen.<br />
Nøkkeltall for kraftstasjonen er gitt i tabell 2.3.<br />
Det er behov for en mindre bygning i tilknytning til kraftstasjon på vestsiden. Kraftstasjonen<br />
har en bredde på ca. 36 m ved inntaket og lengde på ca. 54 m fra inntak til utløp sugerør.<br />
Innkjøring til stasjonen skjer via vegen anlagt fra topp dam/flomvoll på kt. 240,5 - 241,5 med<br />
maks fall 1:10 ned til maskinsalgulv.<br />
Det er ikke behov for mindre bygninger i forbindelse med lukearrangementene.<br />
2.4.5 Veger og transportanlegg<br />
Damanlegg med kraftstasjon ligger nær eksisterende vegnett. På østsiden blir det ingen nye<br />
veger, men landskapstilpasning og eventuelt heving av den eksisterende vegen langs Lågen.<br />
Ny veg bygges fra eksisterende veg på vestsiden og legges på dam/flomvoll langs<br />
Vinstraelva fram til damanlegg og kraftstasjon. Denne vegen knyttes til Vinstra tettsted på<br />
østsiden via brua over damanlegget. Adkomst til <strong>Kåja</strong>-området er i kommuneplanen planlagt<br />
med avkjørsel fra E6 sør for Vinstra sentrum.<br />
I forbindelse med gravingen av damanlegget og avløpskanalen vil det bli bygget en<br />
midlertidig veg og bru over Vinstraelva for transport av masse til landheving nord for utløpet<br />
av Vinstraelva.<br />
Morenemasse til bygging av dam/flomvoll er forutsatt tilgjengelig i nærheten av damstedet.<br />
Transport vil bli enten over eksisterende bruer eller midlertidig bru ved damområdet.<br />
2.4.6 Rigg<br />
Hovedriggområdet er tenkt lokalisert på vestsiden, nær kraftstasjonen. Det vil sannsynligvis<br />
være behov for en mindre anleggsrigg på østsiden mellom eksisterende veg og Lågen for<br />
bygging av halve dammen og dam/flomvoll på østsiden. Det forutsettes tilknyting til offentlig<br />
vann og avløp.<br />
12
For mannskaper planlegges innkvartering på riggområdet eller i eksisterende<br />
overnattingsanlegg i nærheten.<br />
2.4.7 Massedeponi og utgraving av dam, avløpskanal og fossenakke<br />
Ved graving/sprenging av dam og avløpskanal, samt fossenakken ca. 1500-2000 m<br />
nedstrøms dammen, er det forutsatt å benytte massen til å heve og sikre flomutsatte<br />
områder på i størrelsesorden 300 daa. Ca. 150 daa av dette arealet er foreslått<br />
behandlet/arrondert til jordbruksformål (jf. pkt. 4.2.1).<br />
Massene fra bortgraving av fossenakken mellom Byrebrua og Sundbrua kan benyttes til å<br />
heve terrenget fra eksiterende veg langs Lågen og til flomvollen, og gi området en<br />
tiltrekkende landskapsmessig utforming.<br />
Det oppnås massebalanse for <strong>Kåja</strong> kraftanlegg. Åpning av massetak blir ikke nødvendig.<br />
En oversikt over forslag til massedeponiområder er vist i vedlegg 1.<br />
2.4.8 Nettilknytning<br />
Anleggskraft forutsettes tatt fra lokalt nett som er tilgjengelig like i nærheten.<br />
Kraftverket planlegges tilknyttet eksisterende 66 kV ledning fra Vinstra transformatorstasjon<br />
til Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong>.<br />
Eksisterende ledningsanlegg over elva fra Vinstra transformatorstasjon – 4 stk 22 kV og<br />
2 stk. 66 kV kraftledninger – vil bli erstattet med kabler lagt i dammen.<br />
2.5 Produksjon og kostnadsoverslag<br />
Produksjonen i <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil bli mellom 125–135 GWh, avhengig av installert effekt og<br />
koten for overvannet. Tilhørende utbyggingskostnader vil ligge på 570–610 mill. kr. (i 2008kroner).<br />
Dette gir en kostnad pr. kWh på 4,52-4,56 kroner (se tabell 2.3). Nedbørfeltet, som i<br />
hovedsak er uregulert, har en produksjonsprofil med lite vinterkraft.<br />
Utbyggingskostnadene fordeler seg med ca. 35 % på bygningsarbeider, 55 % på maskin og<br />
elektro og 10 % på administrasjon.<br />
2.6 Tidsplan og bemanning<br />
Det er utarbeidet et forslag til framdriftsplan (tabell 2.4). Denne planen må ses på som<br />
veiledende.<br />
13
Tabell 2.4 Forslag til framdriftsplan<br />
Høring av melding<br />
Konsekvensutredning<br />
Konsesjonssøknad<br />
Høring av søknad<br />
Behandling av<br />
søknad<br />
Prosjektering og<br />
anbud<br />
Bygging av dam,<br />
vannveg og <strong>kraftverk</strong><br />
2009 2010 2011<br />
2012-<br />
2013<br />
2014 2015 2016 2017<br />
Forutsatt konsesjon i 2014, vil 2015, 2016 og 2017 bli anleggssesonger. Kraftverket vil kunne<br />
stå ferdig medio 2017.<br />
I anleggsperioden vil byggingen kreve ca. 40-60 personer, vesentlig snekkere,<br />
betongarbeidere og maskinførere. I driftsfasen av anlegget vil det trolig ikke være behov for<br />
nytt personell da det er <strong>kraftverk</strong> i området fra før og driftsorganisasjon er etablert ved Nedre<br />
Vinstra <strong>kraftverk</strong>.<br />
2.7 Hydrologiske endringer<br />
Prosjektet omfatter ingen reguleringer, men det innebærer hydrologiske endringer.<br />
Oppstrøms damanlegget og gjennom Vinstra sentrum vil Lågen skifte karakter fra en<br />
strømmende elv til et stilleflytende vannspeil mer lik en liten innsjø. Dette inntrykket vil være<br />
gjeldende til foten av Eidefossen, 3,0 km ovenfor damanlegget, og også ca. 600-1000 m<br />
oppover Vinstraelva. Vannstanden ved dammen og gjennom sentrum opp mot Sundbrua vil<br />
holdes tilnærmet konstant på koten for overvann ved å regulere med lukene for vannføringer<br />
større enn turbinslukeevnen.<br />
Kanaliseringen nedstrøms <strong>kraftverk</strong>et vil gi elva en helt ny karakter da kanalen vil være som<br />
en elv i bunnen av den eksisterende Lågen. På østsiden av elva vil bunnen tørrlegges mens<br />
den naturlige elvebredden på vestsiden fortsetter ned til bunnen av kanalen. Ved<br />
vannføringer opp til slukeevnen i <strong>kraftverk</strong>et vil bredden på vannspeilet i kanalen være<br />
30-40 m, og på de øvre 600-900 m av kanalen vil vannet holde seg innen den utgravde<br />
kanalen for vannføringer opp til 500 m 3 /s. Ved vannføringer større enn 500 m 3 /s vil hele<br />
elveprofilet fylles med vann.<br />
Kanalen vil bli gravd ut i sand og grusholdige masser med betydelig innhold av stein.<br />
Erosjonssikring vil bli utført nedstrøms dammen, men vil bare bli utført i den grad det blir<br />
ansett strengt nødvendig da det er ønskelig å gi kanalen ett så naturlig inntrykk som mulig.<br />
Eventuell sedimentering eller utvasking av masser i kanalen vil la seg håndtere ved god<br />
oppfølging.<br />
14
Den øvre delen av kanalen vil sannsynligvis ikke islegges om vinteren, mens den nedre<br />
delen vil islegges.<br />
Kanalen kan utformes med viker/loner på østsiden. Dette vil gi den et mer naturlig utseende<br />
og muliggjøre etablering av biotoper/habitater for både fisk og fugl.<br />
Fjerning av en fossenakke ca. 1500-2000m nedstrøms dammen vil gi ca. 1 m lavere<br />
vannstand i kanalen ved vannføringer mindre enn 320 m 3 /s.<br />
2.8 Alternative løsninger<br />
I den forenklede behandlingen av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> i forhold til Samlet Plan har Direktoratet for<br />
naturforvaltning lagt til grunn at overvannet ligger på kt. 238-239. Samlet Plan for vassdrag<br />
(1984) tok utgangspunkt i at Odden <strong>kraftverk</strong> skulle ha overvannet på kt. 239. Vi foreslår<br />
derfor at i den videre planleggingen ses på muligheter for å utnytte maksimalt overvann ved<br />
inntaksdam på inntil kt. 239, dersom dette ikke åpenbart medfører vesentlige negative<br />
konsekvenser.<br />
I forprosjektet ble det utredet 2 forskjellige muligheter for utbygging av <strong>kraftverk</strong> i Lågen ved<br />
Vinstra. Det ene er kraftstasjon i dam (<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>), og det andre hvor <strong>kraftverk</strong>et er i fjell<br />
(Øyom <strong>kraftverk</strong>) og tilknyttet inntaksdammen med en vel 2 km lang tilløpstunnel.<br />
Damplasseringen for dette alternativet, er som for <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>. Dette alternativet har en<br />
dårligere miljøprofil enn <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> i og med at det blant annet bare blir minstevannføring<br />
på berørt elvestrekning. I tillegg har alternativet høyere risiko på grunn av tunneldrift med<br />
stort tverrsnitt og usikker fjelloverdekning, samt at det har en vesentlig dårligere økonomi.<br />
Dette alternativet er derfor utelukket fra videre planlegging og konsekvensvurdering.<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> planlegges tilknyttet eksisterende 66 kV ledning fra Vinstra transformatorstasjon<br />
til Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong> (se pkt. 2.4.8), der tilknytningen skjer via kabel. Et annet<br />
alternativ kan være å føre kraften fram til Nedre Vinstra <strong>kraftverk</strong> på egen 66 kV kabel.<br />
Alternative løsninger må utredes og beregnes nærmere.<br />
For selve <strong>kraftverk</strong>et vil det bli sett på ulike alternativer for driftsvannføringer og installert<br />
effekt.<br />
15
3 FORHOLDET TIL OFFENTLIGE PLANER OG NØDVENDIGE TILLATELSER<br />
3.1 Fylkesplan og kommuneplan<br />
3.1.1 Kommuneplan<br />
Arealplan for Nord-Fron kommune gjelder for perioden 2005-2017. Her er i hovedsak hele<br />
vassdraget gjennom Vinstra sentrum markert som et NF-område (område for natur, friluftsliv<br />
og fiske). Omkringliggende landareal sør for planlagt damsted, er tilsvarende markert som<br />
LNF-område der det skal førest streng dispensasjonspraksis. Landarealet nord for<br />
damstedet er i arealdelen markert som friområde og område for næring/boligbygging.<br />
Nord-Fron kommune har gått inn for utbygging av tidligere Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er<br />
(St.meld. nr.63 (1984-85)), jf. sak 66/1996 fra møte i formannskapet 2.7.1996. Disse<br />
kraftutbyggingsprosjektene er avmerket på plankartet.<br />
3.1.2 Fylkesplaner<br />
Fylkesplanen har ingen konkrete føringer for det området som berøres av planene.<br />
3.2 Eiendomsforhold<br />
Erverv av grunn og fallrettigheter vil bli forsøkt løst gjennom minnelige avtaler med berørte<br />
grunneiere. Alternativt er ekspropriasjon etter lov om oreigning av fast eiendom.<br />
3.3 Nasjonale planer<br />
3.3.1 Nasjonalparker og andre verneområder<br />
Prosjektet berører ingen verneområder.<br />
3.3.2 Vassdragsvern<br />
Den berørte elvestrekningen er ikke vernet mot kraftutbygging.<br />
3.3.3 Samlet Plan<br />
Utbyggingen av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> er en videreføring av tidligere planer for utnytting av fallene i<br />
Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er, som tidligere er behandlet i forhold til Samlet Plan (St.meld.<br />
nr.63 (1984-85)). Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er ble den gang plassert i kategori I, det vil si<br />
prosjekter som kunne konsesjonssøkes.<br />
Etter søknad fra Opplandskraft DA (Brev av 8.4.2008) har Direktoratet for naturforvaltning<br />
(DN) åpnet for forenklet behandling av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>. Det er lagt til grunn at <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
ikke medfører økt konfliktnivå i forhold til Øyom og Odden <strong>kraftverk</strong>er, og DN har vedtatt at<br />
<strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> kan konsesjonssøkes.<br />
3.3.4 Nødvendige tillatelser<br />
Gjennomføring og drift av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil kreve tillatelser eller særskilt vurdering etter<br />
følgende lover:<br />
Vannressursloven av 24. november 2000<br />
Vassdragsreguleringsloven av 14. desember 1917<br />
Industrikonsesjonsloven av 14. desember 1917<br />
Plan- og bygningsloven av 27. juni 2008<br />
<strong>Energi</strong>loven av 29. juni 1990<br />
16
Forurensningsloven av 13. mars 1981<br />
Kulturminneloven av 9. juni 1978<br />
Naturmangfoldloven av 19. juni 2009<br />
Lov om oreigning av fast eiendom av 1. juli 1960<br />
Erverv av grunn og fallrettigheter vil bli forsøkt løst gjennom minnelige avtaler med berørte<br />
grunneiere. Alternativt er ekspropriasjon etter lov om oreigning av fast eiendom.<br />
Det vil ikke være nødvendig med konsesjon etter vassdragsreguleringsloven siden prosjektet<br />
ikke innebærer reguleringer som gir innvunnet naturhestekraft (nat.hk.)-ytelse over grensen<br />
på 500 nat.hk. Konsesjonssøknaden vil likevel bli behandlet etter flere av bestemmelsene i<br />
vassdragsreguleringsloven, fordi den omhandler et elve<strong>kraftverk</strong> med årsproduksjon over<br />
40 GWh.<br />
17
4 ANTATTE KONSEKVENSER FOR MILJØ OG SAMFUNN<br />
Bygging av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil føre til lokale endringer i vannføringsforholdene i Lågen. Heving<br />
av vannspeilet vil føre til at en får et stillerennende vann over en strekning på totalt ca.<br />
3,5 km. Elva utenfor Vinstra sentrum vil skifte karakter fra ei stri elv til et relativt stillestående<br />
vannspeil. Vannspeilet vil også strekke seg ca. 600-1000 m oppover i Vinstraelva.<br />
Et område nord for Vinstraelva på i størrelsesorden 150–200 daa vil bli neddemt uten<br />
avbøtende tiltak. Det meste av dette området vil bli gjenvunnet ved å legge<br />
overskuddsmasser hit. På østsiden av elva skal det bygges en tett dam/flomvoll som strekker<br />
seg ca. 1100-1300 m nordover fra damstedet. I tillegg vil det bli bygget en flomvoll på<br />
sørsiden av utløpet til Vinstraelva.<br />
Overskuddsmasser fra avløpskanalen vil delvis bli lagt på Storøya til jorbruksformål og delvis<br />
på området nord for Vinstraelva, mens masse fra utgraving av fossenakke ca. 1500-2000 m<br />
nedstrøms dam er tenkt plassert til jordbruksformål i området ved Svartholstjønna.<br />
Nedstrøms inntaksdammen og <strong>kraftverk</strong>et vil det ikke bli endring i mengden vann som går i<br />
elva, men på grunn av den ca. 1000-1300 m lange kanalen på vestsiden av elva, vil østsiden<br />
av elveleiet delvis bli tørrlagt. Det vil bli laget små viker på østsiden avløpskanalen.<br />
4.1 Miljø<br />
4.1.1 Landskap<br />
Området ligger i landskapsregionen ”Nedre dalsbygder på Østlandet” (Puschmann 2005).<br />
Lågen er et sentralt landskapselement i denne åpne, U-formete delen av Gudbrandsdalen.<br />
Landskapet er relativt flatt gjennom Vinstra sentrum, men er omgitt av til dels bratte dalsider<br />
med kulturlandskap og skog.<br />
Nærområdene til elva består av dyrka mark, skog og bebyggelse. Det er gjennomført<br />
elveforbygningstiltak på deler av prosjektstrekningen. Vinstraelva kommer inn fra vest like<br />
oppstrøms <strong>Kåja</strong>, hvor dammen er tenkt lagt. Elva har tidvis lav vannføring, noe som skyldes<br />
reguleringer i øvre deler av vassdraget. Lågen renner generelt stritt på hele<br />
prosjektstrekningen.<br />
Lågen ved Vinstra sentrum.<br />
18
Samløpet mellom Vinstraelva og Lågen.<br />
Forventede konsekvenser for landskap<br />
Heving av vannstand og etablering av et stilleflytende vannspeil oppstrøms dammen vil gi et<br />
nytt landskapsuttrykk. Bygging av flomvoller med etablering av parklignende grøntarealer<br />
m.m. vil også gi området et nytt uttrykk. Det er ofte større toleranse for etablering av slike<br />
anlegg i områder som er berørt av bebyggelse og andre inngrep enn i mer naturpregete<br />
områder. Grøntarealene vil kunne tilføre landskapet positive elementer, samtidig som de<br />
bidrar til å gjøre de elvenære områdene mer tilgjengelige og attraktive for befolkningen og<br />
tilreisende.<br />
Etablering av massedeponier på vestsiden av elva vil endre områder som i dag stort sett er<br />
lite berørt av inngrep.<br />
Kanaliseringen og tørrlegging av østre elvebredd nedstrøms dammen blir muligens det mest<br />
negative inngrepet for landskapsinteressene, men med foreslått utforming trenger ikke de<br />
landskapsmessige konsekvensene å bli så store.<br />
Fjerning av fossenakker vil lokalt gi elva en annen karakter, og nord for Sundbrua vil<br />
skadeflommer kunne bli redusert når fosenakken nedstrøms brua fjernes.<br />
Fjerning av kraftledninger over Lågen fra <strong>Kåja</strong> til Vinstraelvas utløp vil være positivt for<br />
landskapet.<br />
Prosjektet vil gi en betydelig landskapsmessig påvirkning, men konsekvensene kan<br />
reduseres med god planlegging og gjennomføring av avbøtende tiltak.<br />
4.1.2 Inngrepsfrie naturområder (INON)<br />
Prosjektområdet ligger mellom bebyggelse og landbruksområder på Vinstra, omgitt av veger<br />
og jernbane, og området kan derfor ikke defineres som inngrepsfritt. Det foreligger planer om<br />
å legge ny trase for E6 på vestsiden av elva. I denne forbindelse vil det bli bygd 2 stk. bruer<br />
over Vinstraelva (E6 og lokal bru), like sør/sørvest for planlagt deponiområde på nordsiden<br />
av Vinstraelva. En utbygging av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil ikke medføre bortfall av inngrepsfrie<br />
naturområder. Figur 4.1 viser en oversikt over inngrepsfrie naturområder i nærheten av<br />
Vinstra.<br />
19
Figur 4.1 Oversikt over inngrepsfrie områder i regionen (kilde: Direktoratet for naturforvaltning 2009).<br />
Prosjektområdet er angitt med rød sirkel.<br />
4.1.3 Kulturminner og kulturmiljø<br />
Det er registrert mange automatisk fredede kulturminner i Nord-Fron kommune i følge<br />
Riksantikvarens database, Askeladden (askeladden.ra.no). Automatisk fredete kulturminner<br />
er i denne sammenheng alle faste kulturminner fra før 1537. En rekke av disse ligger i<br />
nærheten av prosjektområdet.<br />
Forventede konsekvenser for kulturminner og kulturmiljø<br />
Det vil bli tatt hensyn til kjente automatisk fredede og nyere tids kulturminner ved<br />
detaljplanleggingen av prosjektet. Det er derfor lite trolig at tiltaket kommer i direkte konflikt<br />
med kulturminner.<br />
4.1.4 Naturmiljø<br />
Flora og vegetasjon<br />
Nord-Fron kommune har gjennomført kartlegging av biologisk mangfold/vilt på sine arealer.<br />
Hele prosjektstrekningen er kartlagt.<br />
På Storøya (ca. 500 m nedstrøms <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>) og på strandpartier langs østsiden av elva<br />
ned til og med Rudlandsøya, vokser flommarksskog (figur 4.2). Slik skog er definert som en<br />
prioritert naturtype av naturforvaltningen (DN, 2007). Det er dessuten en vegetasjonstype<br />
som er truet (Fremstad og Moen 2001). Flommarksskog er avhengig av påvirkningen fra<br />
flommer for å opprettholde dynamikken som karakteriserer denne naturtypen.<br />
På Storøya er det registrert en rødliste planteart (Artsdatabanken). Dette er vanlig doggpil<br />
som har status som sårbar. Klåved- og klåved-/doggpilkratt er pionérvegetasjon som er den<br />
20
første vegetasjonen som vokser opp etter at større flommer har utradert den tidligere<br />
flommarksvegetasjonen, eller der det etableres nye grusører.<br />
Storøya<br />
Rudlandsøya<br />
Fig 4.2 Oversikt over prioriterte naturtyper på nedre del av prosjektstrekningen (grønn skravur).<br />
Kilde: Naturbase, Direktoratet for naturforvaltning 2009. Prosjektområdet (nedstrøms dammen)<br />
er angitt med rød ellipse.<br />
Fugl og pattedyr<br />
Selv om prosjektstrekningen går gjennom tettstedet Vinstra, er den viktig for mange fugle- og<br />
pattedyrarter. Prosjektstrekningen er et viktig beiteområde for andefugl, sangsvane og<br />
fossekall vinterstid. Knoppsvane hekker for øvrig i området. Elg benytter en trekkveg ved<br />
Storøya når den skal krysse elva vinterstid. Områdene på vestsiden av elva nord for<br />
Byrebrua, er attraktive beiteområder for rådyr, elg og hjort. Det er også observert bever langs<br />
elva. En oversikt over viktige viltområder på prosjektstrekningen er vist i figur 4.3.<br />
Fig 4.3 Oversikt over viktige viltområder på prosjektstrekningen (brun skravur). Kilde:<br />
Naturbase, Direktoratet for naturforvaltning 2009. Prosjektområdet er angitt med rød ellipse.<br />
21
Fisk og ferskvannsbiologi<br />
Ørret og harr er dominerende fiskearter på prosjektstrekningen. I tillegg forekommer ørekyt.<br />
Harr og ørret kan vandre uhindret på strekningen mellom Harpefoss <strong>kraftverk</strong> (ca. 5 km<br />
nedstrøms <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>) og Rostenfallene, og i tillegg opp i Ottaelva til Eidefossen. I<br />
forbindelse med konsekvensutredninger av Rosten <strong>kraftverk</strong> (Museth m.fl. 2009) og Nedre<br />
Otta <strong>kraftverk</strong> i Sel kommune er det gjort, og fortsatt pågår, en rekke undersøkelser på harr<br />
og ørret innenfor leveområdet. Både harr- og ørretbestandene antas å bestå av både<br />
vandrende og stasjonære fraksjoner. Undersøkelsene viser at det er gode næringsforhold i<br />
denne delen av Lågen, og strekningen har flere gode gyte-, oppvekst- og<br />
overvintringsområder for begge arter. Selv om det ikke er gjennomført undersøkelser i selve<br />
prosjektområdet til <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>, forventes forholdene å være tilsvarende helt ned til<br />
Harpefossen (Morten Kraabøl, pers. medd.).<br />
Det er tidligere gjort registreringer av gyteområder for ørret og harr i Nord-Fron kommune. Et<br />
av disse ligger innen prosjektområdet; området nord for Sundbrua. De fleste gyteområdene<br />
ligger imidlertid oppstrøms prosjektstrekningen (A/L Lågen Fiskeelv 2001).<br />
Det er registrert at stor ørret sporadisk har vandret opp fisketrappa i Harpefossen.<br />
Oppvandringen har vært nærmest ikke-eksisterende både fordi det ikke har vært noen<br />
naturlig vandringstrang forbi Harpefossen, fordi denne har vært et naturlig vandringshinder<br />
og fordi trappa fungerte dårlig. Trappa ble ødelagt i flom i 1995 og Fylkesmannen tilrådde at<br />
trappa ikke skulle repareres (A/L Lågen Fiskeelv).<br />
Forventede konsekvenser for naturmiljø<br />
Flora og vegetasjon<br />
Flommarksvegetasjon kan bli negativt påvirket av kanaliseringen. Etablering av massedeponi<br />
på arealer dekket av flompåvirket skog vil forringe eller ødelegge denne naturtypen innen<br />
prosjektområdet.<br />
Fugl og pattedyr<br />
I anleggsfasen vil økt menneskelig aktivitet skremme eller uroe vilt i området. Etter utbygging<br />
vil situasjon for vilt være tilnærmet uforandret, med unntak for vanntilknyttet fugl.<br />
En utbygging vil redusere beitearealene for hjortevilt. Om vinteren vil et mer stillestående<br />
vannspeil føre til et mer eller mindre permanent isdekke oppstrøms inntaksdammen, og<br />
områdets funksjon som leve- og overvintringsområde for fugl vil bli forringet. I<br />
sommerhalvåret vil inntaksdammen kunne bli mer attraktivt enn i dag som leveområde for<br />
andefugl, men mindre egnet for fossekall som trives best ved hurtigstrømmende vann.<br />
Fisk og ferskvannsbiologi<br />
Endring i vannføringsforholdene og fysiske endringer i elveleiet kan påvirke<br />
fiskebestandenes gyte- og oppvekstområder, næringsforhold og vandringer. Inntaksdammen<br />
vil føre til et mer eller mindre stillestående vannspeil helt opp til foten av Eidefossen, ca. 3,0<br />
km oppstrøms dammen.<br />
Kanalisering av elveløpet nedstrøms <strong>kraftverk</strong>et vil føre til at elva blir mer ensformig enn i<br />
dag, og strekningen vil bli mindre egnet som leveområde for de fleste arter. Ved å lage små<br />
viker i kanalen vil konsekvensen for naturmiljø bli mindre.<br />
Det er tenkt etablert en fiskepassasje vest for dammen. Det forutsettes at etablering av en<br />
slik fiskepassasje vil opprettholde vandringsmulighetene forbi dammen. Dette krever riktig<br />
plassering av passasjen og tilstrekkelig vannføring.<br />
Ved nedvandring vil fisk også kunne passere gjennom <strong>kraftverk</strong>et. Det er kjent at små fisk<br />
har god overlevelse ved passering av den typen turbiner (Kaplan-turbiner) som vil bli aktuelle<br />
22
i dette prosjektet, mens større fisk har større dødelighet. Bortledningsmekanismer fra<br />
turbininntak og nedvandringsmuligheter over luker vil bli vurdert.<br />
4.1.5 Forurensning, vannkvalitet og vannforsyning<br />
Lågen tilføres avløpsvann fra en rekke renseanlegg ved tettsteder langs elva. I tillegg tilføres<br />
en betydelig mengde næringsstoffer fra jordbruksavrenning. Breavsmelting i Jotunheimen<br />
tilfører dessuten elva breslam. Elva er uegnet som drikkevannskilde, men benyttes til<br />
jordbruksvanning i prosjektområdet.<br />
Forventede konsekvenser av utbyggingen<br />
I anleggsperioden vil det bli en del utslipp av partikkelholdig vann i forbindelse med<br />
sprengning og graving i elveleiet. Disse utslippene er av midlertidig karakter, og det<br />
forventets at de vil få kortvarig effekt. På grunn av at <strong>kraftverk</strong>et skal ligge i dammen, vil ikke<br />
situasjonen for Lågen som resipient bli endret. Vannet fra elva kan også etter utbygging<br />
benyttes til jordbruksvanning.<br />
Heving av vannspeilet ovenfor dammen og senking/tørrlegging av elveleiet nedstrøms vil<br />
kunne få betydning for grunnvannet langs elva på begge sider. Dette vil bli nærmere<br />
undersøkt i konsekvensutredningen.<br />
Alle ferskvannsressurser av biologisk art blir omtalt under tema naturmiljø (se kap. 4.1.4).<br />
4.2 Samfunn<br />
4.2.1 Jord- og skogbruk<br />
Landbruk er en viktig næring i Nord-Fron kommune, og det er landbruksinteresser langs<br />
deler av berørt strekning. Det vokser også noe drivverdig skog langs elva.<br />
Forventede konsekvenser av utbyggingen<br />
Overskuddsmasser fra damanlegget og kanaliseringen vil bli brukt til å heve skogsområdet<br />
nord for Vinstraelva og terrenget ved Storøya. Dette vil føre til at områdene må avskoges.<br />
Området ved Storøya vil imidlertid etter hvert kunne tas i bruk som dyrket mark, og dermed<br />
øke jordbruksarealet i kommunen. Området nord for Vinstraelva blir utformet og pleiet i nært<br />
samarbeid med grunneier og med hjelp av landskapsarkitekt.<br />
Masse fra fjerning av fossenakke i elva ca. 1500-2000 m nedstrøms dammen er tenkt<br />
plassert i området ved Svartholstjønna, nord for Rudlandslykkjeøya. Området er tenkt bygget<br />
opp til jordbruksformål.<br />
23
4.2.2 Friluftsliv og reiseliv<br />
Idrettsanlegg ved <strong>Kåja</strong><br />
Friluftsliv<br />
Den viktigste aktiviteten når det gjelder friluftsliv på berørt strekning av Lågen er fiske. Det er<br />
tilrettelagt for fiske med parkeringsplasser blant annet ved Eidesand, ved Sundbrua og ved<br />
<strong>Kåja</strong>. Fisket i Lågen administreres av A/L Lågen Fiskeelv. Det kan løses fiskekort for hele<br />
Lågen eller for deler av strekningen.<br />
Prosjektområdet er ikke viktig i jaktsammenheng.<br />
Med unntak av et lite område nedenfor bebyggelsen i Strandgata hvor det er satt ut bord og<br />
benker, er det liten grad av tilrettelegging for andre aktiviteter langs Lågen på<br />
prosjektstrekningen. Det går imidlertid noen stier ned til elva på ulike steder langs elva.<br />
Eidesand på østsiden av Eidefossen i øvre del av prosjektområdet, er et attraktivt turmål om<br />
sommeren. Området er egnet for blant annet soling og bading. Også et område ved <strong>Kåja</strong><br />
benyttes til bading ved lav vannføring.<br />
Reiseliv<br />
Vinstra ligger langs E6, og er derfor et lett tilgjengelig turmål for turister. Hovedattraksjonene<br />
er Peer Gynt-stevnet og Country-festivalen. Disse festivalene trekker til seg tusenvis av<br />
turister hvert år. Country-festivalen har tilholdssted på arealene sør for <strong>Kåja</strong> idrettsanlegg.<br />
Det er tre campingplasser ved Lågen på prosjektstrekningen: Vinstra Hyttetun og Furuheim<br />
Camping på vestsiden av Lågen, ca. 500-1000 m nord for damstedet, samt Bøygen Camping<br />
på østsiden av elva, langs E6, ca. 1 km nord for Vinstra sentrum.<br />
Forventede konsekvenser av utbyggingen<br />
Utbyggingen vil kunne føre til konsekvenser for fiskebestandene på berørt strekning og<br />
derfor redusere elvestrekningens betydning for fiske. Endrede vannføringsforhold vil også<br />
kunne gi negative konsekvenser for naturopplevelsen, men vil kunne tilføre andre<br />
opplevelseselementer som følge av etablering av grøntarealer langs elva. Dette vil gjøre elva<br />
og dens nærområder mer tilgjengelig og attraktivt for nye brukergrupper. Dette antas å gjelde<br />
24
åde fastboende og tilreisende. Det forventes at tiltaket vil gi positive økonomiske<br />
ringvirkninger for reiselivsnæringen i kommunen.<br />
4.2.3 Mineraler og masseforekomster<br />
Det er til dels store løsmasseforekomster langs elva i prosjektområdet, og disse er avmerket<br />
og verdivurdert i NGUs grus- og pukkdatabase. Det er flere massetak/pukkverk i området<br />
rundt Vinstra, men ingen ligger innen prosjektets influensområde.<br />
4.2.4 Flomforhold, erosjon og sedimenttransport<br />
Prosjektet medfører ingen ny regulering.<br />
Vannstanden ved inntaket vil holdes tilnærmet konstant på koten for overvann, et sted<br />
mellom kt. 238-239. Avledningen ved dammen skal sikre at vannstanden kan holdes på dette<br />
nivået selv ved vannføringer opptil dimensjonerende tusenårsflom (Q1000 = 2643 m 3 /s). Ved<br />
maksimal påregnelig flom (QPMF = 4881 m 3 /s) vil vannet stige med ca. 1,5-2,0 m.<br />
Dammen og flomvollene vil bli dimensjonert for maksimal påregnelig flom uten brudd, samt<br />
et ulykkestilfelle der to luker ikke fungerer under en Q1000 flom. Flomskader forventes derfor<br />
ikke å inntreffe.<br />
Ved vannføringer under 500 m 3 /s vil alt vannet gå i kanalen nedstrøms dammen. Ved større<br />
vannføring vil hele elveprofilet bli fylt med vann.<br />
Inntaksbassenget vil påvirke massetransporten i elva med økt sedimentasjon i bassenget.<br />
Det forventes en viss sedimentering / utvasking av masser i kanalen.<br />
4.2.5 Isforhold og lokalklima<br />
Det forventes tidligere islegging og et mer stabilt isdekke oppstrøms dammen på grunn av at<br />
strømhastigheten blir redusert. Isen vil også ligge lengre etter en utbygging. Første del av<br />
kanalen nedstrøms dammen vil trolig ikke bli islagt. I nedre deler forventes det islegging. På<br />
grunn av at området oppstrøms dammen islegges tidligere enn før, er det rimelig å anta at<br />
det blir mindre forekomst av frostrøyk.<br />
4.2.6 Fornybar energi og bedring av forsyningssikkerheten<br />
En utbygging av <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong> vil bidra til økt produksjon av fornybar energi og gi et positivt<br />
bidrag til å redusere CO2 utslippene til atmosfæren fra kull<strong>kraftverk</strong>ene på kontinentet.<br />
Prosjektet vil styrke forsyningssikkerheten til området.<br />
4.2.7 Næringsliv og sysselsetting<br />
Anleggsperioden vil strekke seg over en periode på 2-2,5 år. Behovet for arbeidskraft vil<br />
variere mellom de ulike fasene av prosjektet, men det antas at det største behovet vil være<br />
knyttet til bygging av dam, transport av masser, bygging av flomvoller og graving av kanal.<br />
Det vil under hele anleggsperioden være et behov for lokal arbeidskraft, leveranser fra lokale<br />
firmaer og spesialister fra ulike fagmiljøer. Erfaringer fra tilsvarende utbygginger tilsier at<br />
prosjektet vil gi betydelige positive ringvirkninger lokalt i utbyggingsperioden.<br />
På sikt vil anlegget ha liten innvirkning på sysselsettingen i området, da behovet for ny<br />
arbeidskraft i driftsperioden er liten.<br />
25
Prosjektet vil ha betydning for kommunens inntektsgrunnlag både i anleggsfasen og i<br />
driftsfasen gjennom skatteinntekter, konsesjonskraft og -avgifter, samt muligheter for<br />
næringsfond.<br />
4.2.8 Transportsystem<br />
Det vil bli behov for bygging av ny veg på vestsiden av elva. Denne legges på dam/flomvoll<br />
langs Vinstraelva fram til damanlegget. På østsiden kan eksisterende veg langs Lågen bli<br />
hevet i forbindelse med etablering av flomvollen. Øst- og vestsiden vil bli bundet sammen via<br />
veg over dammen. Det vil bli behov for bygging av midlertidig bru over Vinstraelva.<br />
4.2.9 Helsemessige forhold<br />
I anleggstiden vil det bli noe støy, spesielt i forbindelse med sprengningsarbeid og transport<br />
av masser. Dette vil kunne påvirke befolkningen i prosjektområdet. I driftsfasen vil ikke det<br />
nye <strong>kraftverk</strong>et forårsake merkbar støy.<br />
Avfall vil bli samlet i egnede containere og transportert til forbrenningsanlegg / offentlig<br />
godkjent fyllplass. I driftsperioden vil avfall hovedsaklig bli tatt hånd om av<br />
renovasjonsordningen i kommunen.<br />
26
5 AVBØTENDE TILTAK<br />
Nedenfor gis det en oversikt over aktuelle avbøtende tiltak. Hvilke tiltak som skal<br />
gjennomføres og hvordan de skal utføres, vil bli nærmere avklart i konsekvensutredningen<br />
og under utarbeidelsen av miljøplan for prosjektet.<br />
5.1 Anleggsfase<br />
Støy og forurensning<br />
Forurensning i tilknytning til sprengningsarbeider skal tas hånd om fortløpende, slik at Lågen<br />
ikke blir tilført skadelige mengder sprengstoffrester og små, skarpe partikler som kan skade<br />
fisk. Avbøtende tiltak i forhold til støy i anleggsfasen vil bli innarbeidet og fulgt opp gjennom<br />
miljøplanen.<br />
Landskapsutforming<br />
Det skal tilstrebes å utforme de ulike anleggsobjektene (dam, flomvoller, avløpskanal og<br />
deponiområder) slik at de er tilpasset landskapet omkring. Dette vil skje i nært samarbeid<br />
med grunneiere og det blir benyttet landskapsarkitekt i arbeidet. Overskuddsmassene vil bli<br />
brukt til samfunnsnyttige formål. Massedeponier kan tildekkes med matjord og brukes til å<br />
bygge opp nye jordbruksarealer. Nord-Fron kommune ønsker å utvide vegen mot elva på<br />
vestsiden av idrettsanlegget i <strong>Kåja</strong>. Det kan bli aktuelt å gjennomføre dette med<br />
overskuddsmasser fra utbyggingen.<br />
I forbindelse med bygging av flomvoller oppstrøms dammen, vil det bli etablert parklignende<br />
grøntarealer som vil være med på å gjøre de elvenære områdene mer tilgjengelige og<br />
attraktive for befolkningen på Vinstra. Dette vil også kunne være positivt for<br />
reiselivsnæringen. Opplandskraft vil samarbeide med Nord-Fron kommune for å få til de<br />
beste og mest ønskelige løsningene.<br />
Den østre elvebredden i kanalen nedstrøms dammen vil bli utformet med små viker og loner.<br />
Dette vil føre til at elveleiet ser mer naturlig ut enn hvis det bare ble gravd en rett kanal. For å<br />
opprettholde en viss biologisk produksjon, bør vikene være av ulik størrelse og med ulik<br />
dybde og bunnsubstrat. Konsekvensene vil bli ytterligere redusert hvis vestre bredd får<br />
lignende utforming.<br />
Jordkabel<br />
Luftledningene som i dag krysser elva ved <strong>Kåja</strong> (fire 22 kV og to 66 kV ledninger), vil bli lagt<br />
som jordkabel i dammen, slik at de ikke lenger blir synlige.<br />
Infrastruktur<br />
Det kan bli nødvendig med noen utbedringstiltak på infrastrukturen (vegforbindelsen,<br />
kloakkanlegg, ledningsnettet) på østsiden nord for idrettsanlegget.<br />
5.2 Driftsfase<br />
Fisk<br />
For å opprettholde vandringsmulighetene for fisken, er det forutsatt at det skal bygges en<br />
fiskepassasje på vestsiden av dammen. Det skal dras nytte av erfaringer med lignende<br />
konstruksjoner i Lågen og andre vassdrag. Vannføringen i passasjen skal være så høy at det<br />
blir lett for fisk å passere. Det skal også vurderes andre tiltak som legger til rette for opp- og<br />
nedvandring av fisk.<br />
27
Fiskefaglig personell skal involveres på et tidlig stadium i planleggingen og gjennomføringen<br />
av utbyggingen.<br />
Fiske<br />
I forbindelse med etablering av flomvollene med grøntarealer kan det legges til rette for fiske<br />
med parkeringsplasser, stier, gapahuker, fiskebrygger etc. Dette vil kunne føre til økt bruk av<br />
elva og til at nye brukergrupper får lettere tilgang til elva.<br />
Forurensing, vannkvalitet og vannforsyning<br />
Renseanlegget for Vinstra tettsted har utslipp til Lågen sør for planlagt dam. Selve anlegget<br />
vil ikke bli berørt av utbyggingen, men utslippsledning må eventuelt bygges om og/eller<br />
forlenges for å få tilfredsstillende resipientforhold.<br />
Flere aktuelle avbøtende tiltak vil kunne tilkomme i konsekvensutredningsprosessen.<br />
28
6 FORSLAG TIL UTREDNINGSPROGRAM<br />
6.1 Alternativ<br />
I utbyggingsplanene legges det opp til å utrede et overvann mellom kote 238 og 239. Teknisk<br />
beskrivelse skal foreligge som grunnlag for de nedenfor nevnte fagutredningene.<br />
I tillegg til utbyggingsplanene skal 0-alternativet utredes, dvs. konsekvensene av ikke å<br />
bygge ut <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>.<br />
Det skal foreslås avbøtende tiltak for berørte verdier innenfor miljø og samfunn.<br />
6.2 Beskrivelse av tiltaket og planer for gjennomføring<br />
6.2.1 Beregninger av installasjon og produksjon<br />
Maksimal effektinstallasjon skal angis og årsproduksjon skal beregnes for et midlere år, og<br />
deles i sommer- og vinterproduksjon.<br />
Installasjonens maksimale og minimale driftsvannføring skal oppgis.<br />
6.2.2 Elektriske anlegg og overføringsledninger<br />
Det skal redegjøres for nødvendige elektriske høyspentanlegg og overføringsledninger.<br />
Eventuelle behov for oppgradering av eksisterende ledningsnett skal også vurderes og<br />
beskrives.<br />
6.3 Hydrologi<br />
De hydrologiske endringene er et sentralt tema i KU, og vil i stor grad danne grunnlaget for<br />
vurderingen av konsekvensene for miljø og samfunn.<br />
6.3.1 Vannførings- og vannstandsendringer<br />
Grunnlagsdata, vannførings- og vannstandsendringer og flomforhold presenteres i henhold til<br />
NVE-veileder 1/98, så langt det er relevant.<br />
Det skal angis hvor mange dager i året vannføringen er større en største slukeevne og<br />
mindre enn minste slukeevne.<br />
5 % persentilen (sommer/vinter) må beregnes, og planlagt driftsvannføring gjennom<br />
<strong>kraftverk</strong>et skal beskrives.<br />
6.3.2 Grunnvann<br />
Mulige konsekvenser for grunnvannet skal utredes og eventuelle virkninger for<br />
vannforsyningen gjennom grunnvannsbrønner på begge sider av Lågen skal vurderes og<br />
omtales.<br />
6.3.3 Flomforhold, erosjon og sedimenttransport<br />
Det skal gjøres en vurdering av flomforholdene for hele prosjektstrekningen og om<br />
skadeflommer øker eller minker i forhold til dagens situasjon. Det skal gis en vurdering av<br />
skadene ved en 10 års flom.<br />
29
Middelflommen må beregnes, der middelflommen defineres som gjennomsnittet av høyeste<br />
døgnmiddelvannføring hvert år i en årrekke.<br />
Det skal gjennomføres vannlinjeberegninger oppstrøms og nedstrøms dammen for å kunne<br />
si noe om vannstandsnivået og vanndekt areal ved ulike vannføringer. Det skal utarbeides<br />
kart som viser vanndekt areal ved overvannet.<br />
Vannets utbredelse i elveprofilet nedstrøms dammen skal presenteres ved forskjellige<br />
vannføringer på minimum 3 steder på kanalstrekningen. Vanndekt areal skal visualiseres på<br />
kart eller bilde.<br />
Det skal gis en omtale av løsmasser i nedbørfeltet, med størst fokus på masser i og ved<br />
elveløpet, både i Lågen og i berørt del av Vinstraelva. Massetransporten i vassdraget skal<br />
beskrives, og eventuelle endringer i erosjons- og sedimentasjonsprosesser som følge av<br />
utbyggingsplanene skal vurderes.<br />
6.3.4 Isforhold og lokalklima<br />
Mulige endringer i temperatur- og isforhold på berørt strekning skal utredes. Andre<br />
lokalklimatiske forhold, som endringer i dannelse av tåke og frostrøyk, skal også utredes.<br />
6.3.5 Skred<br />
Dagens forhold vedrørende skred skal beskrives, og både aktive prosesser og risiko for<br />
skred skal vurderes.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder også justeringer av tiltaket.<br />
6.4 Utredning av konsekvenser for miljø og samfunn<br />
6.4.1 Miljø<br />
Landskap og inngrepsfrie naturområder (INON)<br />
Det skal utarbeides en beskrivelse av landskapet i influensområdet. Dette innebærer også en<br />
beskrivelse av de prosessene som har formet landskapet i området. De landskapsmessige<br />
kvalitetene i området skal verdivurderes.<br />
Omfanget av landskapsmessige virkninger og prosjektets konsekvenser skal vurderes. De<br />
fysiske endringene som følge av heving av vannstand oppstrøms dam, kanalisering<br />
nedstrøms dam, bygging av flomvern og anlegging av massedeponier skal visualiseres.<br />
Utredningene skal legge til grunn tilgjengelig veiledning og anerkjente metoder for<br />
landskapsanalyse som for eksempel NIJOS metode.<br />
Tiltakets konsekvenser for utbredelsen av inngrepsfrie naturområder (INON) skal<br />
arealmessig beregnes og resultatet av eventuelt bortfall skal framstilles i tabell og illustreres<br />
på kart. Selv om tiltaket ikke medfører bortfall av INON område, bør det gjøres en vurdering<br />
med kart som viser dette.<br />
Verna vassdrag i området skal vises på kart.<br />
30
Vurderinger rundt konsekvenser for landskapet skal også være med som en del av<br />
grunnlaget for å vurdere konsekvenser og framtidig utvikling for turistnæringen.<br />
Eventuelle avbøtende tiltak skal foreslås.<br />
Kulturminner og kulturmiljø<br />
Alle områder hvor det kan være aktuelt å gjennomføre fysiske tiltak som graving, bygging<br />
eller sprengning skal befares og vurderes i forhold til automatisk fredete kulturminner, nyere<br />
tids kulturminner og eldre kulturmiljøer. Eventuelle funn skal beskrives og merkes av på kart.<br />
Undersøkelsesplikten etter Kulturminnelovens § 9 skal avklares med Oppland<br />
fylkeskommune, og utredningen skal danne grunnlag for kulturminnemyndighetens vurdering<br />
av om undersøkelsesplikten er oppfylt, eller om det ved lavt konfliktnivå kan oppfylles i<br />
etterkant av et eventuelt konsesjonsvedtak.<br />
Verdien av kulturminnene i influensområdet skal vurderes og konsekvensene av tiltaket<br />
utredes. Avbøtende tiltak skal vurderes. Enkle kost-nytte-analyser skal inngå i vurderingene<br />
av avbøtende tiltak.<br />
Naturmiljø og biologisk mangfold<br />
Geofaglige forhold<br />
Det skal gis en beskrivelse av de fysiske former (geologi, kvartære former) i influensområdet.<br />
Løsmasser i nedbørfeltet skal beskrives, spesielt løsmasser i tilknytning til elveløpet.<br />
Områder med aktive prosesser som skred og andre skråningsprosesser, glasiale prosesser,<br />
frost og kjemisk forvitring skal omtales. Framstillingen bør bygges opp med foto eller annet<br />
egnet illustrasjonsmateriale.<br />
Tiltakets konsekvenser for geofaglige forhold skal vurderes for anleggs- og driftsperioden.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder eventuelle justeringer av tiltaket.<br />
Beskrivelsene under geofaglige forhold skal utgjøre en del av grunnlagsmaterialet for<br />
vurderingene rundt skred, sedimenttransport og erosjon.<br />
Naturtyper og ferskvannslokaliteter<br />
Naturtyper:<br />
Naturtypene skal kartlegges og dokumenteres med foto. Fossesprøytsoner og bekkekløfter<br />
skal skilles ut som egne naturtyper der disse opptrer i kombinasjon med andre naturtyper.<br />
Naturtypekartleggingen sammenholdes med ”Truete vegetasjonstyper i Norge”, Fremstad og<br />
Moen 2001, NTNU Vitenskapsmuseet Rapp. bot. Ser. 2001-4: 1.231.<br />
Ferskvannslokaliteter:<br />
Det skal gis identifisering og beskrivelse av verdifulle ferskvannslokaliteter etter DN-håndbok<br />
15 (Kartlegging av ferskvannslokaliteter).<br />
Eventuelle funn kartfestes, beskrives og verdivurderes. Tiltakets konsekvenser for<br />
ferskvannslokalitetene skal utredes for anleggs- og driftsfasen.<br />
Mulige avbøtende tiltak ved eventuelle funn skal vurderes, herunder eventuelle justeringer av<br />
tiltaket.<br />
31
Flora og vegetasjon<br />
Det skal samles inn eksisterende kunnskap om flora og vegetasjon i influensområdet.<br />
Eksisterende kunnskap skal suppleres med en feltundersøkelse i vekstsesongen (juniaugust).<br />
På bakgrunn av denne kunnskapen skal det gis en generell og kortfattet beskrivelse<br />
av flora og vegetasjon i områdene som blir fysisk berørt av tiltaket. Det skal her fokuseres på<br />
elvekant- og flommarksvegetasjon. Direkte og indirekte berørte arealer skal kartfestes,<br />
beskrives og verdisettes med hensyn til rødlistearter og verdifulle naturtyper (jf. DN-håndbok<br />
13, 2. utgave 2006 (oppdatert 2007)).<br />
Konsekvenser av tiltaket for flora og vegetasjon skal utredes for anleggs- og driftsfasen.<br />
Det skal gis en beskrivelse av de vanligste forekommende karplanter, moser og lav i<br />
influensområdet samt en kort beskrivelse av artssammensetningen og dominansforholdet.<br />
Beskrivelsen skal basere seg på Fremstad 1997, Vegetasjonstyper i Norge. NINA Temahefte<br />
12: 1-279. Det skal legges vekt på rødlistearter.<br />
Konsekvenser av tiltaket for karplanter, moser og lav skal utredes for anleggs- og driftsfasen.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder eventuelle justeringer av tiltaket.<br />
Fugl<br />
Eksisterende kunnskap om fuglefaunaen skal samles inn. Det skal i tillegg gjennomføres en<br />
kort feltundersøkelse i prosjektområdet på forsommeren (slutten av mai – begynnelsen av<br />
juni). Områdene langs vannstrengen og områdene for massedeponier skal prioriteres<br />
høyest. Tiltakets konsekvenser for fugl skal utredes. Det skal fokuseres på vanntilknyttete<br />
arter. Andre arter skal omtales kort.<br />
Pattedyr<br />
Det skal gis en beskrivelse av pattedyrfaunaen i prosjektets influensområde. Området er<br />
godt undersøkt i forhold til vilt fra før, og beskrivelsen skal derfor primært baseres på<br />
eksisterende kunnskap og intervju av lokalkjente.<br />
Fisk og ferskvannsbiologi<br />
Fiskeundersøkelsene vil bygge på og utvide undersøkelsene som er<br />
gjennomført/gjennomføres i forbindelse med kraftutbyggingsplanene i Rosten og Nedre Otta.<br />
Disse tre prosjektene må ses under ett fordi influensområdet for fisk er overlappende. For<br />
<strong>Kåja</strong>-prosjektet foreslås følgende komponenter i undersøkelsesopplegget:<br />
1) Kartlegging av gyte,- oppvekst- og ernæringsområder for harr og ørret fra Harpefoss og<br />
opp til området som er/blir dekket gjennom undersøkelsene i Rosten og nedre Otta.<br />
2) Kartlegging av fiskevandringer med fokus på samme strekning som nevnt ovenfor.<br />
3) Kartlegging av bunndyr med fokus på rødlistede arter på berørt elvestrekning.<br />
Anvendt metodikk vil kunne inkludere telemetri, observasjoner fra land og ved dykking, elfiske<br />
og standard innsamlingsmetodikk for bunndyr.<br />
Undersøkelsene skal også gi grunnlag for å vurdere plasseringen av og vannføringen i<br />
fiskepassasjen, for å sikre best mulig opp- og nedvandring av fisk.<br />
Det skal til slutt vurderes hvilke konsekvenser tiltaket vil ha for naturmiljø. Avbøtende tiltak og<br />
behov for oppfølgende undersøkelser skal vurderes for alle deltema.<br />
32
Forurensning, vannkvalitet og vannforsyning<br />
Vannkvalitet/utslipp til vann og grunn<br />
Dagens miljøtilstand for vannforekomstene som blir berørt skal beskrives, og kilder til<br />
forurensning i dag skal omtales.<br />
Dersom det eksisterer vedtatte miljømål for vannforekomstene, for eksempel etter Plan- og<br />
bygningsloven eller EUs rammedirektiv for vann, skal dette gjøres rede for.<br />
Det skal vurderes om driving av kanalen og fjerning av fossenakker vil medføre risiko for<br />
forurensning av Lågen. Eventuelle forebyggende og avbøtende tiltak skal foreslås.<br />
Det skal tas vannprøver for å få kunnskap om dagens tilstand i elva. Vannprøvene<br />
analyseres for hygienisk forurensning, partikler, organisk belastning, pH, alkalitet, fosfor og<br />
nitrogen (totalinnhold og fraksjoner). Eksisterende punktutslipp og avrenning fra<br />
jordbruksarealer, gårdsbruk eller andre forurensningskilder skal kartlegges og vurderes.<br />
Endring av vannkvalitet, resipientkapasitet og forurensningsforhold som følge av redusert<br />
vannføring, skal utredes.<br />
Det skal redegjøres for hvilke typer og mengder avfall og avløp som vil bli generert i anleggs-<br />
og driftsfasen og hvordan dette vil bli håndtert. Det skal også vurderes om avrenning fra<br />
massedeponier vil medføre risiko for forurensing av elva. Eventuelle forebyggende og<br />
avbøtende tiltak skal utredes.<br />
Risiko for utslipp, og planlagte avbøtende tiltak i anleggsperioden skal beskrives.<br />
Annen forurensning<br />
Støy, støv, rystelser som følge av sprengning og tungtrafikk:<br />
Det skal etableres en plan for avfallshåndtering i forbindelse med sprengning og tungtrafikk.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder eventuelle justeringer av tiltaket.<br />
Det skal vurderes om anleggsarbeidet medfører risiko for forurensning av Lågen. Eventuelle<br />
forebyggende og avbøtende tiltak skal beskrives.<br />
6.4.2 Samfunn<br />
Jord- og skogbruksressurser<br />
Konsekvensene for landbruksarealer på grunn av direkte arealbeslag og etablering av nye<br />
områder i forbindelse med tiltaket skal utredes. I denne sammenheng skal muligheter for<br />
etterbruk vurderes. Flomforhold og endringer i vannhusholdning skal også vurderes.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder eventuelle justeringer av tiltaket.<br />
Friluftsliv og reiseliv<br />
Utredningen skal ta utgangspunkt i alle former for friluftslivs- og reiselivsinteresser i<br />
prosjektets influensområde, men med hovedfokus på fiske. Det skal gis en beskrivelse av<br />
influensområdets egnethet i denne sammenheng. De ulike aktivitetene skal beskrives med<br />
hensyn til omfang, ulike grupper av utøvere, sesongvariasjon og alternative områder.<br />
Omfanget av påvirkninger av det planlagte tiltaket, og tiltakets konsekvenser for friluftsliv og<br />
33
eiseliv, skal utredes. Utredningen skal baseres på eksisterende opplysninger og samtaler<br />
med offentlige myndigheter, interesseorganisasjoner, grunneiere og andre lokale<br />
ressurspersoner. Det skal foreslås eventuelle avbøtende tiltak basert på enkle kost-nyttevurderinger.<br />
Utredningen skal utarbeides i henhold til DN-håndbøkene 25-2004 og 25-2006.<br />
Mineraler og masseforekomster<br />
Mineralressursene i prosjektområdet skal beskrives, verdivurderes og avmerkes på kart.<br />
Konsekvensene av en utbygging skal utredes.<br />
Mulige avbøtende tiltak i forhold til eventuelle negative konsekvenser som kommer fram skal<br />
vurderes, herunder eventuelle justeringer av tiltaket.<br />
Næringsliv og sysselsetting<br />
Det gis en kort beskrivelse av behovet for arbeidskraft i anleggs- og driftsfase og<br />
ringvirkninger for lokalt næringsliv.<br />
Kommunal økonomi<br />
Det skal utredes hvilke økonomiske konsekvenser prosjektet vil få for lokalsamfunn og<br />
region. Utredningen skal omfatte direkte inntekter til Nord-Fron kommune i form av skatter,<br />
avgifter og konsesjonskraft.<br />
Avgifter til staten<br />
Det skal utredes hvilke inntekter staten vil få i form av skatter og konsesjonsavgifter.<br />
Lokal og nasjonal kraftoppdekning<br />
Det skal redegjøres for hvordan tiltaket påvirker kraftoppdekningen lokalt og nasjonalt.<br />
Helsemessige forhold<br />
Støy og trafikkmessige ulemper knyttet til anleggsdriften skal beskrives, samt forhold av<br />
helsemessig betydning i forbindelse med etablering og drift av brakkerigg.<br />
6.5 Andre forhold<br />
Rigg og anleggsmessige forhold<br />
Plassering av rigg og transportmessige forhold i anleggs- og driftsfase skal beskrives,<br />
herunder også flytting av tyngre anleggsmaskiner. Det skal tas kontakt med Statens<br />
Vegvesens regionkontor for å oppnå gode løsninger knyttet til trafikale forhold under<br />
anleggs- og driftsfasen.<br />
Elektriske anlegg og overføringsledninger/jordkabler<br />
Konsekvensutredningene skal redegjøre for nødvendige høyspentanlegg og<br />
overføringsledninger/jordkabler, samt hvilke konsekvenser dette vil ha i bygge- og driftsfasen<br />
med fokus på de temaer som er relevant i forhold til slike anlegg. Følgende skal utredes:<br />
Trase for tilknytning til eksisterende nett skal beskrives og vises på kart.<br />
Tilknytningspunkt, spenningsnivå og tverrsnitt skal beskrives.<br />
Det skal redegjøres for antall bygninger som eksponeres for magnetfelt over 0,4 µT i<br />
årsgjennomsnitt. Typer bygg og omfanget av nærføringen skal<br />
beskrives. Trasèjusteringer vurderes der magnetfeltene beregnes til 0,4µT eller<br />
høyere. Det skal videre redegjøres for hvilken belastning som legges til grunn for<br />
beregningene.<br />
Det skal gis en kortfattet beskrivelse av nettmessige begrensninger i området.<br />
34
6.6 Informasjon og medvirkning<br />
I forbindelse med utarbeidelse av konsekvensutredningen vil det bli opprettet kontakt med de<br />
gruppene som antas å bli særlig berørt av tiltaket. Dette vil i første rekke være Nord-Fron<br />
kommune, grunneiere, reiselivsnæringen, lokal jeger- og fiskeforeninger og andre som<br />
bruker området i dag. Informasjon om prosjektet vil bli lagt ut på internett<br />
(www.eidsivaenergi.no). I både meldings- og søknadsfasen vil det bli avholdt<br />
informasjonsmøter om prosjektet i regi av NVE.<br />
6.7 Avbøtende tiltak<br />
Avbøtende tiltak for både anleggs- og driftsfasen skal vurderes under hvert enkelt fagtema. I<br />
tillegg skal det gjøres en samlet vurdering av hvilke alternative tiltak som på bakgrunn av en<br />
enkel kost-nytte-vurdering vil bidra til å redusere negative konsekvenser på en<br />
hensiktsmessig måte.<br />
Det skal gis en faglig begrunnet anbefaling av hvilket vannføringsregime som anses<br />
tilfredsstillende i en fiskepassasje for å kunne opprettholde fiskevandringer.<br />
6.8 Sammenstilling av konsekvensutredningen<br />
Det skal foretas en analyse og vurdering av tiltakets virkninger etter at avbøtende tiltak er<br />
gjennomført.<br />
6.9 Miljøoppfølgingsprogram<br />
Det skal gjøres en vurdering av behovet for gjennomføring av nærmere undersøkelser,<br />
overvåkning og etterprøving knyttet til tiltaket. Forslag til miljøoppfølgingsprogram utarbeides.<br />
6.10 Sammendrag av konsekvensutredningen<br />
Konsekvensutredningen skal inneholde et sammendrag der de enkelte temaene<br />
oppsummeres.<br />
35
7 LITTERATUR, DATABASER OG MUNTLIGE KILDER<br />
7.1 Muntlige kilder<br />
Ola Aspeslåen, Nord-Fron kommune.<br />
Terje Abrahamsen, Nord-Fron kommune.<br />
Morten Kraabøl, NINA, Lillehammer.<br />
Jan Teigen, fisker og prosjektansatt i NINA<br />
Ole Brandvold, styremedlem, Lågen fiskeelv A/L<br />
7.2 Litteratur<br />
A/L Lågen Fiskeelv 2001. Driftsplan 2001-2003.<br />
Asplan Viak 1999. Masseuttak og pukkverk på Rustmoen i Nord-Fron kommune.<br />
Konsekvensutredning.<br />
Direktoratet for naturforvaltning 2006. Kartlegging av naturtyper – Verdisetting av<br />
biologisk mangfold. DN-håndbok 13, 2.utgave 2006.<br />
Direktoratet for naturforvaltning 2001. Friluftsliv i konsekvensutredninger etter plan- og<br />
bygningsloven. Håndbok 18, 2001.<br />
Direktoratet for naturforvaltning 2000. Kartlegging av ferskvannslokaliteter. Håndbok 15,<br />
2000.<br />
Direktoratet for naturforvaltning 1996. Samlet Plan for vassdrag. Nedre Otta og Lågen<br />
alt. VA<br />
Direktoratet for vilt og ferskvannsfisk 1984. Vilt- og fiskeribiologiske undersøkelser i<br />
forbindelse med planlagt utbygging av Odden og Øyom <strong>kraftverk</strong>er i Gudbrandsdalslågen,<br />
Vinstra.<br />
Fremstad, E., 1997. Vegetasjonstyper i Norge. Norsk institutt for naturforskning. NINA<br />
Temahefte 12.<br />
Fremstad, E. og Moen, A. (red.), 2001. Truete vegetasjonstyper i Norge. – NTNU<br />
Vitenskapsmuseet Rapp. bot. Ser. 2001-4.<br />
Kraabøl, M., Museth, J. og Johnsen, S.I. 2007. Rosten <strong>kraftverk</strong> i Gudbrandsdalslågen:<br />
Vurdering av kunnskapsstatus og konsekvenser for fisk – NINA Rapport 322.<br />
Kålås, J.A., Viken, Å. og Bakken, T. (red.), 2006. Norsk Rødliste 2006 – 2006 Norwegian<br />
Red List. Artsdatabanken.<br />
Kraabøl, M., Museth, J. og Johnsen, S.I. 2007. Planlagt <strong>kraftverk</strong> i Rosten i<br />
Gudbrandsdalslågen: Vurdering av kunnskapsstatus og konsekvenser for fisk – NINA<br />
Rapport 322.<br />
Link Landskap 2009. <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>, Vinstra. Illustrasjonsplan, illustreringer og<br />
mulighetsstudier vedrørende utvikling av elvefront i forbindelse med <strong>kraftverk</strong>sutbygging.<br />
Moen, A. 1998. Nasjonalatlas for Norge: Vegetasjon. Statens Kartverk, Hønefoss.<br />
Multiconsult AS 2009. Øyom og <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong>. Forprosjekt.<br />
Nord-Fron kommune. Biologisk mangfold- og viltkart.<br />
Nord-Fron kommune 2005. Naturtyper, ferskvannslokaliteter og truede sopp, planter og<br />
virvelløse dyr i Nord-Fron.<br />
Norges vassdrags- og energidirektorat, 1998. Konsesjonsbehandling av vannkraftsaker:<br />
Veileder i utforming av meldinger, konsekvensutredninger og konsesjonssøknader. Veileder<br />
1-1998.<br />
Olsen, E.M. 2002. Undersøkelser av gyte- og oppvekstområder for aure i Lågen og Otta<br />
med sidevassdrag: Nord-Fron og Sel kommune, strekningen Harpefossdammen-Otta<br />
sentrum-kommunegrensa Vågå.<br />
Puschmann, O., 2005. Nasjonalt referansesystem for landskap. Beskrivelse av Norges 45<br />
landskapsregioner. NIJOS-rapport 10/2005. Norsk institutt for jord- og skogkartlegging, Ås.<br />
Statens Vegvesen, 2006. Konsekvensanalyser. Håndbok nr 140.<br />
36
St. meld. Nr. 63 (1984-85).<br />
Samlet Plan. Vassdragsrapport 1984. Nedre Otta. 005 Glomma og Lågen – Nedre Otta,<br />
Tårud, Sjoa, Prillarguri, Øyom og Odden.<br />
7.3 Databaser og annet<br />
Artsdatabanken. Artskart.<br />
Direktoratet for naturforvaltning. WMS – klienten med ulike databaser.<br />
Lågen Fiskeelv (http://www.laagen-fiskeelv.no)<br />
Riksantikvaren. Askeladden (opplysninger om kulturminner).<br />
Statens kartverk/NGU. Arealis karttjeneste med ulike baser.<br />
Fylkesmannen i Oppland. http://fylkesmannen.no<br />
VEDLEGG Tiltaksoversikt, <strong>Kåja</strong> <strong>kraftverk</strong><br />
Snitt-tegninger av dam/flomvoller<br />
37
Spørsmål om saksbehandlingen kan rettes til:<br />
NVE – Konsesjonsavdelingen,<br />
Postboks 5091 Majorstua, 0301 OSLO<br />
Kontaktperson: Hallgeir Aarbakk, tlf. 22 95 98 63/916 38 345<br />
haaa@nve.no<br />
Spørsmål om de tekniske planene og konsekvensutredningene<br />
kan rettes til:<br />
Opplandskraft DA, v/<strong>Eidsiva</strong> Vannkraft AS, Postboks 1098,<br />
2605 Lillehammer<br />
Kontaktpersoner:<br />
Vedr. tekniske planer: Terje Sørlie, tlf. 918 46 547<br />
terje.sorlie@eidsivaenergi.no<br />
Vedr. konsekvensutredninger: Trond Taugbøl, tlf. 934 66 712<br />
tt@glb.no<br />
38