Kort innføring i treningslære - Cappelen Damm Undervisning
Kort innføring i treningslære - Cappelen Damm Undervisning
Kort innføring i treningslære - Cappelen Damm Undervisning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
• Balanseevnen trener vi ved å sørge for å alltid gjenfinne og opprettholde<br />
likevekten selv om vi endrer bevegelsesforløpet. Å gjøre knebøy på balansepute,<br />
skifte fra høyre til venstre fot på samme puten, gå på bom, sitte på<br />
en gymball (fitball) er øvelser for å trene balansen.<br />
• Romorientering, evnen til å kontrollere retninger i rommet, er en sentral<br />
koordinativ evne som trenes under retningsendrende øvelser som piruetter<br />
til høyre og venstre og ruller framover og sidelengs med for eksempel<br />
etterfølgende hopp sideveis.<br />
• Øye–hånd- og øye–fot-koordinasjon er styring av det som skjer med kroppen<br />
overfor objekt vi ser. Hermebevegelser, kast- og ta imot-øvelser utvikler<br />
denne egenskapen. Sjonglører har en høyt utviklet øye–håndkoordinasjon.<br />
• Rytmefølelse er også med på å trene koordinasjon. Å trene til musikk eller<br />
gjøre bevegelser etter en spesiell rytme stimulerer forståelsen av rytme i<br />
en bevegelse. Å finne rytmen og flyten i en bevegelse, klarer vi bedre ved<br />
å trene til musikk.<br />
• Reaksjonsevnen er et koordinativt element som handler om å få utøveren<br />
til å iverksette en bevegelse umiddelbart etter et lydstimulus eller et visuelt<br />
signal. Timing er også et begrep vi bruker i den forbindelsen – å reagere<br />
på signalet når det er hensiktsmessig.<br />
• Tilpasset kraftinnsats er viktig for å gjøre presise bevegelser, få en god arbeidsøkonomi<br />
(ikke sløse med kreftene unødig) og bedre utnyttelsen av<br />
de fysiske egenskapene. En utvikling av det kinestetiske systemet gjør<br />
kroppsbevisstheten bedre, og bedrer også den koordinative evnen.<br />
Ved å trene koordinasjon bedrer vi den motoriske evnen til å lære nye<br />
bevegelser raskt, til å styre bevegelsene effektivt og kontrollert, til å tilpasse<br />
kjente bevegelser til ukjente situasjoner og til å omstille oss til andre<br />
bevegelser. Den generelle motorikken får bedret kvalitet, og vi blir bedre i<br />
stand til å delta på flere aktiviteter fordi vi lærer og tilpasser oss raskere.<br />
Bedret styringsevne gjør også at opplevelsen av for eksempel en litt avansert<br />
time i sal blir positiv fordi mestringen blir bedre. Hver gang vi strever for å<br />
klare en gitt bevegelse, trener vi den koordinative evnen (Gjerset 2006).<br />
hoyskoleforlaget.no 93