Tilsyn med ammoniakk kuldeanlegg i perioden 2006-2010
Tilsyn med ammoniakk kuldeanlegg i perioden 2006-2010
Tilsyn med ammoniakk kuldeanlegg i perioden 2006-2010
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RAPPORT<br />
VEILEDNING<br />
TILSYN MED AMMONIAKK<br />
KULDEANLEGG I<br />
PERIODEN <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong><br />
12
Utgitt av: Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) 2012<br />
ISBN: 978-82-7768-274-7<br />
Grafisk produksjon: Erik Tanche Nilssen AS, Skien
TILSYN VED AMMONIAKK<br />
KULDEANLEGG I<br />
PERIODEN <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong>
INNhOLD<br />
SAMMENDRAG ................................................3<br />
1 INNLEDNING ...............................................4<br />
1.1 Om tilsyn ...........................................4<br />
1.2 Hjemmelsgrunnlag ................................4<br />
1.3 Aktuelt regelverk ..................................4<br />
1.4 Om <strong>ammoniakk</strong> ...................................5<br />
1.5 Om <strong>kuldeanlegg</strong> ...................................5<br />
1.6 Utslipp av <strong>ammoniakk</strong> ............................5<br />
2 DEFINISJONER ............................................6<br />
2.1 <strong>Tilsyn</strong>; definisjoner og begreper ..................6<br />
2.2 Markedskontroll; definisjoner og begreper .....6<br />
3 TEMA OG OMFANG AV TILSYNET .......................7<br />
3.1 Risikobasert tilsyn .................................7<br />
3.2 Anleggstyper .......................................7<br />
3.3 Antall ...............................................7<br />
3.4 Geografisk fordeling ...............................7<br />
3.5 Fordeling etter næringshovedgruppe ............8<br />
4 RESULTATER FRA TILSYNET ............................9<br />
4.1 Definisjon av avvik og anmerkninger ............9<br />
4.2 Resultater ...........................................9<br />
4.2.1 Avvik og anmerkninger per år og per<br />
tilsyn ........................................9<br />
4.3 Kategorisering av avvik og anmerkninger ......9<br />
4.4 Mottatte tilbakemeldinger fra tilsynet ......... 13<br />
4.4.1 Fordeling av avvik og anmerkninger<br />
etter næringshovedgruppe .............. 13<br />
5 DRØFTING AV RESULTATENE ......................... 14<br />
5.1 Antall avvik og anmerkninger .................. 14<br />
5.2 Forhold mellom avvik og anmerkninger ...... 15<br />
5.3 Trender per avvikstype .......................... 15<br />
5.3.1 Avvik knyttet til tilstandskontroll og<br />
prosedyrer for drift og vedlikehold ..... 16<br />
5.3.2 Avvik knyttet til beredskap og<br />
risikokartlegging <strong>med</strong> tilhørende<br />
vurdering av risiko ....................... 16<br />
5.4 Har tilsynet virket? .............................. 16<br />
6 VIDERE OPPFØLGING .................................. 17<br />
6.1 Videre implementering av forskrift om<br />
håndtering av farlig stoff ....................... 17<br />
6.1.1 Kontroll ................................... 17<br />
6.1.2 <strong>Tilsyn</strong> utført av kommunene ved<br />
brannvesenet ............................. 17<br />
6.1.3 Innmelding av anlegg <strong>med</strong><br />
<strong>ammoniakk</strong> ............................... 17<br />
6.2 <strong>Tilsyn</strong> på <strong>kuldeanlegg</strong> ........................... 18<br />
6.3 Kontakt <strong>med</strong> kuldebransjen .................... 18<br />
VEDLEGG ..................................................... 19<br />
Vedlegg 1: Faktablad for <strong>ammoniakk</strong>................ 20<br />
Vedlegg 2: Prinsippskisse og beskrivelse av et<br />
<strong>ammoniakk</strong> <strong>kuldeanlegg</strong>s virkemåte .......... 23<br />
Vedlegg 3: Oversikt over kjente utslipp av<br />
<strong>ammoniakk</strong> i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> ............. 24<br />
Vedlegg 4: Antall avvik og anmerkninger fra tilsyn<br />
på <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> og<br />
virksomheter omfattet av kravene i<br />
storulykkeforskriften ............................ 25
SAMMENDRAG<br />
Kuldeanlegg <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium er utbredt<br />
innen næringsmiddelindustri, fryselager og i forbindelse<br />
<strong>med</strong> kunstfrosne idrettsanlegg. Kuldeanlegg <strong>med</strong> en<br />
beholdning på mer enn 400 liter <strong>ammoniakk</strong> skal meldes til<br />
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB).<br />
Ammoniakk er klassifisert som en giftig og etsende gass<br />
som også under spesielle forhold kan være eksplosiv og<br />
brennbar.<br />
Rapporten omfatter 110 tilsyn utført i <strong>perioden</strong><br />
<strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> på <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium.<br />
Hovedtyngden av virksomhetene var innen<br />
næringshovedgruppen ”Bearbeiding og konservering av<br />
fisk, skalldyr og bløtdyr”. Geografisk utgjorde tilsyn <strong>med</strong><br />
virksomheter i de 3 nordligste fylkene samt Rogaland og<br />
Møre og Romsdal det største antallet.<br />
Frem til <strong>2010</strong> var DSB tilsynsmyndighet på denne type<br />
anlegg. Ved introduksjon av forskrift om håndtering av<br />
farlig stoff i 2009, overtok kommunene ved brannvesenet<br />
tilsynsmyndigheten på disse anleggene.<br />
Antall avvik og anmerkninger per tilsyn ligger på samme<br />
nivå som andre virksomheter som håndterer farlig stoff.<br />
<strong>Tilsyn</strong>ene <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong> skiller seg ut ved at de funn<br />
som er påvist er mer alvorlige (høy andel avvik) enn vanlig<br />
på anlegg som håndterer farlig stoff. Et annet forhold ved<br />
funnene på dette området er at noen virksomheter skiller<br />
seg ut ved å ha et høyt antall funn.<br />
4<br />
Følgende fire hovedområder skilte seg ut <strong>med</strong> hensyn til<br />
funn i form av påviste avvik og anmerkninger:<br />
• tilstandskontroll på teknisk utstyr<br />
• risikokartlegging og risikovurdering<br />
• prosedyrer for drift og vedlikehold<br />
• beredskap<br />
Funn knyttet til tilstandskontroll samt drift og vedlikehold<br />
på teknisk utstyr er ”beslektede” områder. Antall funn<br />
indikerer at teknisk sikkerhet ikke er prioritert i tilstrekkelig<br />
grad i virksomhetene. Mangelfull kontroll og vedlikehold<br />
av teknisk utstyr kan ha som resultat utslipp av <strong>ammoniakk</strong><br />
<strong>med</strong> konsekvens for omkringliggende befolkning.<br />
Avvik og anmerkninger knyttet til beredskap og<br />
risikokartlegging <strong>med</strong> tilhørende vurdering av risiko<br />
er to andre beslektede områder. Vurdering av kartlagt<br />
risiko er grunnlaget for å oppnå et sikkerhetsnivå i tråd<br />
<strong>med</strong> myndighetenes krav. Prosessen rundt utarbeidelse<br />
og vedlikehold av en risikoanalyse er dessuten et viktig<br />
element i en bedriftskultur hvor sikkerhet har en naturlig<br />
plass. Bevisstgjøring av risiko er viktig i det forebyggende<br />
sikkerhetsarbeidet. Funnene på dette området indikerer at<br />
internkontrollforskriftens krav om et systematisk HMSarbeid<br />
ikke har vært prioritert høyt nok.<br />
Kommunene ved brannvesenet er nå tilsynsmyndighet<br />
på dette området. DSB vil sammen <strong>med</strong> brannvesenet<br />
planlegge tilsynsaksjoner hvor blant annet <strong>kuldeanlegg</strong><br />
basert på <strong>ammoniakk</strong> vil inngå. Forhold avdekket i omtalte<br />
5-års periode vil være viktige områder å fokusere på i de<br />
fremtidige tilsynene.
1 INNLEDNING<br />
1.1 OM TILSYN<br />
Sentralt i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap<br />
(DSB) sin virksomhetside er begrepene oversikt og<br />
forebygge:<br />
DSB skal ha oversikt over risiko og sårbarhet i samfunnet. Vi<br />
skal være pådriver i arbeidet <strong>med</strong> å forebygge ulykker, kriser<br />
og andre uønskede hendelser. Vi skal sørge for god beredskap<br />
og effektiv ulykkeshåndtering.<br />
Ved siden av å gjennomføre lov- og forskriftspålagte<br />
oppgaver, er tilsynet et viktig virkemiddel for DSB for å<br />
oppnå oversikt over risiko og for å forebygge ulykker.<br />
Ammoniakk er et farlig stoff som representerer en betydelig<br />
risiko dersom dette kommer på avveie på en ukontrollert<br />
måte. Ammoniakk er utbredt brukt i <strong>kuldeanlegg</strong> som<br />
har anvendelser i flere ulike bransjer. DSB har derfor gjort<br />
tilsyn <strong>med</strong> virksomheter som har denne type anlegg.<br />
Denne rapporten omhandler resultatene fra tilsyn<br />
gjennomført i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> <strong>med</strong> 110 <strong>kuldeanlegg</strong><br />
basert på <strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium.<br />
1.2 hJEMMELSGRUNNLAG<br />
I brann og eksplosjonsvernloven 1) §§ fra 31 til 42 defineres<br />
tilsynsmyndighetenes rettigheter og plikter i forhold til å<br />
føre tilsyn. Hvilken myndighet som er tildelt tilsynsansvar<br />
på de enkelte av lovens områder er bestemt i de underliggende<br />
forskriftene. DSB er tildelt tilsynsmyndighet i<br />
forhold til de forskriftene som er nevnt i pkt 1.3.<br />
I tillegg til DSB ble kommunene fra juni 2009 tildelt<br />
tilsynsansvar for bestemmelsene i forskrift om håndtering<br />
av farlig stoff 2) .<br />
1 Lov av 14. juni 2002 nr. 20 om vern mot brann, eksplosjon og ulykker <strong>med</strong><br />
farlig stoff og om brannvesenets redningsoppgaver.<br />
2 Forskrift av 8. juni 2009 om håndtering av brannfarlig, reaksjonsfarlig og<br />
trykksatt stoff samt utstyr og anlegg som benyttes ved håndteringen.<br />
1.3 AKTUELT REGELVERK<br />
Kuldeanlegg basert på <strong>ammoniakk</strong> reguleres gjennom flere<br />
forskrifter.<br />
Konstruksjon og produksjon av <strong>kuldeanlegg</strong> basert på<br />
<strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium, er blant annet regulert av<br />
forskrift om trykkpåkjent utstyr 3) . Denne forskriften er<br />
igjen basert på EUs rådsdirektiv 97/23/EF om trykkpåkjent<br />
utstyr (PED). Forskriften er således en implementering av<br />
de forpliktelsene Norge har i forhold til EØS-avtalen. DSB<br />
benytter virkemiddelet markedskontroll for å følge opp<br />
etterlevelsen av dette regelverket.<br />
Håndtering av <strong>ammoniakk</strong> var inntil 8. juni 2009 omfattet<br />
av forskrift om brannfarlig eller trykksatt stoff 4) . I 2009 ble<br />
denne erstattet av forskrift om håndtering av farlig stoff 5) .<br />
Dersom anleggets beholdning av <strong>ammoniakk</strong><br />
overstiger 50 tonn, vil det i tillegg omfattes av kravene<br />
i storulykkeforskriften 5) som også er en direktivbasert<br />
forskrift.<br />
Alle disse forskriftene er hjemlet under brann- og<br />
eksplosjonsvernloven. I tillegg til nevnte forskrifter vil<br />
kravene i internkontrollforskriften 6) være sentrale ved tilsyn.<br />
DSB har utgitt temaveiledninger som utdyper og<br />
forklarer hvordan en forskrifts krav skal forstås <strong>med</strong><br />
hensyn til tekniske og administrative krav for de ulike<br />
anleggstypene. Dette er ikke juridisk bindende dokumenter,<br />
men anbefalinger på hvordan kravene i forskrift kan<br />
tilfredstilles. Andre løsninger kan velges, men disse bør være<br />
på samme nivå eller bedre enn de som er foreslått. Aktuell<br />
3 Forskrift av 9. juni 1999 om trykkpåkjent utstyr.<br />
4 Forskrift av 1. mars 2004 om brannfarlig eller trykksatt stoff.<br />
5 Forskrift av 17. juni 2005 om tiltak for å forebygge og begrense<br />
konsekvensene av storulykker i virksomheter der farlige kjemikalier<br />
fremkommer.<br />
6 Forskrift av 6. desember 1996 om systematisk helse-, miljø- og<br />
sikkerhetsarbeid i virksomheter.<br />
5
temaveiledning for <strong>kuldeanlegg</strong> basert på <strong>ammoniakk</strong> som<br />
kulde<strong>med</strong>ium vil være ”Temaveiledning om bruk av farlig<br />
stoff” del 2 og kapittel 1.<br />
1.4 OM AMMONIAKK<br />
Ammoniakk er en giftig gass, som lukter salmiakk. Selv<br />
ved meget lave konsentrasjoner vil lukten være merkbar.<br />
Derfor vil man kjenne en sterk og ubehagelig lukt lenge før<br />
mengden blir skadelig. Den stramme lukten av salmiakk<br />
blir uutholdelig i god tid før gassen blir livstruende,<br />
selv om <strong>ammoniakk</strong> kan være dødelig i relativt lave<br />
konsentrasjoner.<br />
Gassen er lettere enn luft, men vil normalt følge<br />
vindforhold i området. Over tid vil den tynnes ut og<br />
forsvinne. Ammoniakkgass er fargeløs og der<strong>med</strong> ikke<br />
synlig.<br />
Ammoniakk er løselig i vann og danner en etsende væske<br />
(salmiakk er <strong>ammoniakk</strong>gass løst i vann). I små mengder er<br />
gassen irriterende på fuktig hud, øyne og slimhinner.<br />
Blandet <strong>med</strong> luft i området 15–28 % er gassblandingen<br />
eksplosiv, men energien frigitt i eksplosjonen er lav.<br />
Ammoniakk er en ikke-lettantennelig gass som ikke vil<br />
fortsette å brenne av seg selv uten støtteflamme, ettersom<br />
antenningstemperaturen er svært høy (630 o C).<br />
Faktablad for <strong>ammoniakk</strong> er lagt ved i vedlegg 1.<br />
Eksempel på et <strong>kuldeanlegg</strong>s maskinrom.<br />
6<br />
1.5 OM KULDEANLEGG<br />
Funksjonen til <strong>ammoniakk</strong> i et <strong>kuldeanlegg</strong> er som<br />
<strong>med</strong>ium for å transportere energi ved å veksle mellom<br />
å være i gassfase og væskefase ved varierende trykk og<br />
temperatur. Et <strong>kuldeanlegg</strong> er basert på velkjent og relativt<br />
enkel prosessteknologi. De viktigste bestanddelene er en<br />
kompressor, kondensator, fordamper, strupeventil og en<br />
holdetank. Reguleringssystemene for styring av anleggene<br />
har vært i utvikling. I vedlegg 2 er prinsippskisse og mer<br />
utfyllende beskrivelse av virkemåte gitt.<br />
Kuldeanlegg hvor beholdningen av <strong>ammoniakk</strong> som<br />
kulde<strong>med</strong>ium overstiger 400 l er meldepliktig til DSB.<br />
Disse anleggene vil ut fra størrelsen i hovedsak befinne seg<br />
i virksomheter tilknyttet næringsmiddelindustri, fryselager<br />
eller idrettsanlegg. Innmeldte anlegg er fordelt over hele<br />
landet <strong>med</strong> en hovedvekt på virksomheter tilknyttet<br />
næringsmiddelindustrien. I april 2012 var det meldt inn<br />
ca. 170 anlegg til DSB, noe som indikerer en betydelig<br />
underrapportering.<br />
1.6 UTSLIPP AV AMMONIAKK<br />
I <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> er det kjent 28 ukontrollerte<br />
utslipp av <strong>ammoniakk</strong> <strong>med</strong> varierende størrelse. Ingen<br />
av disse utslippene har hatt konsekvenser som alvorlige<br />
personskader eller dødsfall. Antallet vurderes imidlertid<br />
som høyt og gir grunn til å følge <strong>med</strong> på dette området.<br />
Oversikt over kjente utslipp er gitt i vedlegg 3.
2 DEFINISJONER<br />
2.1 TILSYN; DEFINISJONER<br />
OG bEGREPER<br />
For DSB består tilsynet av delene kontroll og reaksjon.<br />
Kontroll er en undersøkelse av status i henhold til krav gitt i<br />
<strong>med</strong>hold av lov eller forskrift. Kontrollen kan gjennomføres<br />
på stedet ved revisjon eller inspeksjon, eller ved at det stilles<br />
krav om innsendelse av dokumentasjon, prøver og lignende<br />
til tilsynsmyndighetene.<br />
Revisjon er en systematisk kontroll av virksomhetens<br />
styringssystem for å fastslå om aktiviteter og tilhørende<br />
resultater stemmer overens <strong>med</strong> det som er planlagt og<br />
om de er effektivt gjennomført og er hensiktsmessige for å<br />
oppnå målene.<br />
En inspeksjon skal normalt være en planlagt og systematisk<br />
gjennomgang av utvalgte risikoforhold i virksomheten for<br />
å fastslå om virksomheten oppfyller krav i <strong>med</strong>hold av lov<br />
eller forskrift.<br />
Reaksjon er tilsynsmyndighetenes tiltak ovenfor en<br />
virksomhet når avvik fra myndighetskrav er avdekket.<br />
Typiske tiltak ved avvik påvist under tilsynet kan være<br />
vedtak om utbedring innen en tidsfrist, anmeldelse av<br />
avdekket forhold eller tilbakekalling av tillatelser eller<br />
samtykker dersom det er relevant.<br />
2.2 MARKEDSKONTROLL;<br />
DEFINISJONER OG bEGREPER<br />
En markedskontroll vil være rettet mot et produkt og den<br />
tilhørende produsent, importør eller distributør av dette<br />
produktet. Ved gjennomføring av markedskontroll er det<br />
et tilsyn som er rettet mot det tekniske utstyret og de krav<br />
til dette som er gitt i lov/forskrift. For <strong>kuldeanlegg</strong> vil dette<br />
omfatte de krav til utstyr som er regulert i forskrift om<br />
trykkpåkjent utstyr.<br />
Markedskontroll er en plikt som påligger de nasjonale<br />
myndighetene for å unngå at farlige produkter eller på<br />
andre måter mangelfulle produkter er tilgjengelig på det<br />
norske markedet. Markedskontroll skal videre bidra til like<br />
konkurransevilkår for aktørene i EØS-området.<br />
Markedskontroll betyr at de nasjonale myndighetene må<br />
følge opp at produktene som er plassert på det norske<br />
markedet er sikre og tilfredsstiller bestemmelsene i det<br />
norske regelverket som er en implementering av prinsippene<br />
i ”ny metode direktivet”. For <strong>kuldeanlegg</strong> vil dette være<br />
direktiv 97/23/EF om trykkpåkjent utstyr.<br />
7
3 TEMA OG OMFANG AV TILSYNET<br />
3.1 RISIKObASERT TILSYN<br />
I DSB’s tilsynsstrategi 2008–2012 fremgår det at tilsynet i<br />
størst mulig grad skal være risikobasert ved utvelgelse av<br />
tilsynsobjekt.<br />
Følgende føringer ligger til grunn for den risikobaserte<br />
tilnærmingen ved utvelgelse av tilsynsobjektene på farlig<br />
stoff området som <strong>ammoniakk</strong>baserte <strong>kuldeanlegg</strong> er en<br />
del av:<br />
• Potensial for skade på 3. person.<br />
• Potensial for skade på viktige samfunnsfunksjoner<br />
(forsyning, infrastruktur, etc.).<br />
• Faktiske uhell og skader.<br />
• Endringer i større virksomheters organisasjon.<br />
• Krav til kompetanse i virksomhetene<br />
• Den generelle tekniske tilstand på produksjonsanlegg.<br />
3.2 ANLEGGSTYPER<br />
Denne rapporten omhandler resultatene fra tilsyn <strong>med</strong><br />
<strong>kuldeanlegg</strong> basert på <strong>ammoniakk</strong>. Ammoniakk er et<br />
Antall tilsyn<br />
8<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
ANtAll tIlSyN pÅ<br />
kulDEANlEgg mED AmmONIAkk<br />
pERIODEN 2005-<strong>2010</strong><br />
gEOgRAFISk FORDElINg<br />
Nordland<br />
Møre og Romsdal<br />
Troms<br />
Finnmark<br />
Hordaland<br />
Østfold<br />
Rogaland<br />
Hedmark<br />
Nord Trøndelag<br />
Oslo<br />
Sør Trøndelag<br />
Vestfold<br />
Buskerud<br />
Fylke<br />
Figur 1. Den geografiske fordelingen av tilsyn fordelt på fylker.<br />
farlig stoff i den forstand at det er klassifiser som giftig og<br />
i enkelte tilfeller også brannfarlig. Volumet av <strong>ammoniakk</strong><br />
vil variere <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong>ets kapasitet. På de anlegg hvor<br />
DSB har utført tilsyn i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> har mengden<br />
<strong>ammoniakk</strong> variert fra 1 til 30 m 3 basert på informasjon i<br />
mottatte innmeldinger.<br />
3.3 ANTALL<br />
I <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> har DSB utført 110 tilsyn, som vist i<br />
tabell 1, inkludert i dette antallet er 7 markedskontroller på<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>.<br />
3.4 GEOGRAFISK FORDELING<br />
Figur 1 viser den geografiske fordelingen av tilsyn angitt<br />
som antall tilsyn per fylke. Ved en risikobasert utvelgelse<br />
av tilsynsobjektene basert på kriteriene i avsnitt 3.1, har<br />
virksomheter knyttet til fiskeribransjen vært i overvekt. Det<br />
forklarer den geografiske fordelingen av gjennomført tilsyn.<br />
År Antall<br />
tilsyn<br />
<strong>2006</strong> 30<br />
2007 32<br />
2008 22<br />
2009 17<br />
<strong>2010</strong> 9<br />
SUM 110<br />
Tabell 1. Fordeling av tilsynene per<br />
år i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong>.
3.5 FORDELING ETTER<br />
NæRINGShOVEDGRUPPE<br />
Figur 2 viser den bransjevise fordelingen av tilsynene<br />
utført i <strong>perioden</strong>. Ved klassifisering er inndelingen foretatt<br />
basert på ”Standard for næringsgruppering (SN2007)”<br />
(NASE-koder).<br />
Antall tilsyn<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Bearbeiding og konservering av fisk, skalldyr og bløtdyr<br />
Produksjon, bearbeiding og konservering av kjøtt og kjøttvarer<br />
Figur 2. Bransjemessig fordeling av tilsynene.<br />
ANtAll tIlSyN pÅ kulDEANlEgg mED AmmONIAkk<br />
pERIODEN 2005-<strong>2010</strong><br />
BRANSJEmESSIg FORDElINg<br />
0<br />
Produksjon av meierivarer og iskrem<br />
Lagring<br />
Engroshandel <strong>med</strong> nærings- og nyttelsesmidler<br />
Sportsaktiviteter<br />
Produksjon av drikkevarer<br />
Akvakultur<br />
Produksjon av andre næringsmidler<br />
Fiske og fangst<br />
Bearbeiding og konservering av frukt og grønnsaker<br />
Produksjon av forvarer<br />
Produksjon av vegetabilske og animalske oljer og fettstoer<br />
Bransje<br />
Andre tjenester tilknyttet transport<br />
9
4 RESULTATER FRA TILSYNET<br />
4.1 DEFINISJON AV AVVIK<br />
OG ANMERKNINGER<br />
Ved tilsyn opererer DSB <strong>med</strong> begrepene avvik og<br />
anmerkninger ved påpekning av forhold som er i strid <strong>med</strong><br />
regelverk eller forhold som bør eller anbefales å forbedres<br />
for å oppnå en sikrere drift av <strong>kuldeanlegg</strong>et.<br />
Avvik: Manglende etterlevelse av krav fastsatt i lov (eller<br />
forskrift). Dette er forhold som må utbedres for å drifte<br />
virksomheten i tråd <strong>med</strong> gjeldende regelverk.<br />
Anmerkning: Et forhold som tilsynsetatene mener det er<br />
nødvendig å påpeke, men som ikke omfattes av definisjonen<br />
avvik. Virksomhetens manglende etterlevelse av egne regler<br />
som er strengere enn lovkravene, vil fra tilsynsmyndighetene<br />
ikke betraktes som avvik, men kan omtales som en<br />
anmerkning.<br />
4.2 RESULTATER<br />
4.2.1 AVVIK OG ANMERKNINGER PER åR OG<br />
PER TILSYN<br />
I <strong>perioden</strong> ble det totalt avdekket avvik og anmerkninger<br />
antallsmessig som vist i tabell 2.<br />
År Avvik Anmerkninger Sum<br />
<strong>2006</strong> 94 17 111<br />
2007 80 35 115<br />
2008 52 8 60<br />
2009 35 3 38<br />
<strong>2010</strong> 20 8 28<br />
SUM 281 71 352<br />
Tabell 2. Antall avvik og anmerkninger per år.<br />
Dersom antall avvik og anmerkninger per år korreleres <strong>med</strong><br />
antall tilsyn per år, vil vi få sammenlignbare resultater <strong>med</strong><br />
hensyn til utviklingen over tid. Ut fra tallene i figur 3 ser vi<br />
en svakt dalende trend til og <strong>med</strong> 2009 på antall avvik og<br />
anmerkninger per tilsyn. Dette visualiseres også i figur 3.<br />
10<br />
4.3 KATEGORISERING AV AVVIK<br />
OG ANMERKNINGER<br />
Hver enkel tilsynsrapport i <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong> har vært<br />
gjennomgått for å systematisere og sortere avvik og<br />
anmerkninger. 13 tema ble valgt for å identifisere<br />
gjentakende områder. Figur 4 viser antall avvik og<br />
anmerkninger innen de temaene som ble valgt.<br />
Følgende kommentarer kan knyttes til de krav innen de<br />
ulike kategoriene og de forhold som ble avdekket ved<br />
tilsynene:<br />
tilstandskontroll (69 avvik og anmerkninger)<br />
Gjeldende krav om tilstandskontroll er beskrevet i forskrift<br />
om håndtering av farlig stoff § 9. Tidligere var disse kravene<br />
beskrevet i § 19 i forskrift om brannfarlig eller trykksatt<br />
stoff. Et <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium<br />
skal underlegges systematisk tilstandskontroll for å påse at<br />
den tekniske tilstanden er tilfredsstillende.<br />
Antall<br />
tIlSyN pÅ kulDEANlEgg mED<br />
AmmONIAkk. pERIODEN 2005-<strong>2010</strong><br />
ANtAll AvvIk Og ANmERkNINgER<br />
pER tIlSyN<br />
4,00<br />
3,50<br />
3,00<br />
2,50<br />
2,00<br />
1,50<br />
1,00<br />
0,50<br />
0,00<br />
<strong>2006</strong> 2007 2008 2009 <strong>2010</strong><br />
Anm. per tilsyn 0,57 1,09 0,36 0,18 0,89<br />
Avvik per tilsyn 3,13 2,50 2,36 2,06 2,22<br />
Figur 3. Antall avvik og anmerkninger per tilsyn.
Tilstandskontroll kommer i tillegg til ordinært vedlikehold<br />
og skal gjennomføres etter fastsatt plan av uavhengig<br />
og kompetent personell. Ved en tilstandskontroll vil en<br />
vurdering av sikkerhetsutstyr, korrosjon, fuktskader og<br />
andre defekter som utvikler seg over tid være sentrale tema.<br />
Typiske forhold som ble avdekket under tilsynene er at<br />
det ikke har vært planer for tilstandskontroll på utstyret,<br />
eventuelle planer har ikke vært dokumentert, det er ikke<br />
gjennomført tilstandskontroll i forhold til hva som har<br />
vært planlagt eller at gjennomført tilstandskontroll ikke er<br />
dokumentert. Planer og gjennomført tilstandkontroll kan<br />
også ha vært mangelfull (ikke alt utstyr inkludert) eller de<br />
har hatt behov for oppdatering.<br />
Risikokartlegging (57 avvik og anmerkninger)<br />
Kravene er at det skal være gjennomført en kartlegging<br />
av farer og problemer <strong>med</strong> hensyn til håndtering av<br />
farlig stoff (<strong>ammoniakk</strong>) og på denne bakgrunn vurdere<br />
risiko. Vurderingen skal inkludere interne og eksterne<br />
forhold samt uønskede tilsiktede handlinger (security).<br />
På bakgrunn av risikovurderingen skal det utarbeides<br />
planer og gjennomføres tiltak for å redusere risikoen<br />
Antall avvik og anmerkninger<br />
80<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
Tilstandskontroll<br />
Risikovurdering og risikokartlegging<br />
Prosedyrer for dri og vedlikehold<br />
Figur 4. Antall avvik og anmerkninger per tema.<br />
70<br />
10<br />
0<br />
Beredskap<br />
Skilting og merking<br />
Forskri om trykkpåkjent utstyr<br />
Oversikt over trykkpåkjent utstyr<br />
til et akseptabelt nivå. Kravene om risikokartlegging<br />
fremkommer både i forskrift om håndtering av farlig stoff §<br />
14 og i internkontrollforskriften under § 5. Utarbeidelse av<br />
en risikoanalyse <strong>med</strong> tilhørende vurdering, ser DSB på som<br />
svært sentralt for å oppnå sikker drift av et kuldelegg på en<br />
styrt og kontrollert måte.<br />
På dette området er typiske forhold påpekt at<br />
risikokartlegging og risikovurdering ikke er gjennomført,<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>et ikke er inkludert i eksisterende<br />
risikokartlegging eller at risikoanalysen har behov for<br />
oppdatering.<br />
prosedyrer for drift og vedlikehold (44 avvik<br />
og anmerkninger)<br />
Drift og vedlikehold er regulert i § 10 i forskrift om<br />
håndtering av farlig stoff. Eier eller bruker av <strong>kuldeanlegg</strong><br />
basert på <strong>ammoniakk</strong> skal sørge for at anlegget driftes på<br />
en forsvarlig måte, holdes i forsvarlig stand og vedlikeholdes<br />
slik at sikkerhetsnivået opprettholdes. Prosedyrer og planer<br />
for drift og vedlikehold av anlegget skal være dokumentert<br />
jamfør § 13 i forskrift om håndtering av farlig stoff.<br />
tIlSyN pÅ kulDEANlEgg mED AmmONIAkk<br />
pERIODEN 2005-<strong>2010</strong><br />
typE AvvIk Og ANmERkNINgER<br />
Internkontrollforskrien<br />
Oversikt over g jeldende regelverk<br />
Type avvik og anmerkninger<br />
Sikkerhetsutstyr<br />
Opplæring<br />
Anmerkning<br />
Avvik<br />
Annet<br />
Innmelding farlig sto<br />
11
Påviste forhold på dette området er at dokumenterte<br />
prosedyrer ikke er utarbeidet. Mangelfulle prosedyrer for<br />
vedlikehold og/eller manglende dokumentasjon av påstått<br />
utført vedlikehold er også forhold som ligger i denne<br />
kategorien.<br />
Beredskap (42 avvik og anmerkninger)<br />
Virksomheten skal utarbeide en beredskapsplan som sikrer<br />
at eier/bruker er i stand til å håndtere uhell og ulykker som<br />
kan inntreffe. Beredskapsplanen skal redegjøre for ansvars-<br />
og oppgavefordeling under innsats. Beredskapsplanen<br />
skal også inneholde prosedyrer for varsling, rømning/<br />
evakuering, slukking og redning. Utgangspunktet for<br />
beredskapsplanen er risikoanalysen. Planen skal gjenspeile<br />
risikopotensialet i virksomheten og de ulykkessituasjoner<br />
som kan oppstå. Planen skal oppdateres jevnlig og øves<br />
regelmessig. I forskrift om håndtering av farlig stoff er det<br />
dessuten et krav om å samordne beredskapsplanene <strong>med</strong><br />
offentlige myndigheter.<br />
Av de virksomheter <strong>med</strong> avvik eller anmerkninger på<br />
dette området utgjorde mangel på beredskapsplan det<br />
største påpekte forholdet. Øvrige forhold var mangelfulle<br />
beredskapsplaner i den forstand at de var ufullstendige,<br />
planene var ikke oppdaterte og øvelser i bruk av planene<br />
var ikke gjennomført.<br />
Skilting og merking (31 avvik og anmerkninger)<br />
Der hvor <strong>ammoniakk</strong> lagres eller på annen måte håndteres<br />
skal det settes opp skilt, lett synlig på passende steder<br />
og i et tilstrekkelig antall, som opplyser blant annet om<br />
gass under trykk, brannfare og giftighet. Ammoniakk<br />
har dessuten en etsende virkning som det må opplyses<br />
om. Dersom eksplosiv atmosfære kan dannes, skal det<br />
merkes <strong>med</strong> forbud mot bruk av tennkilder. Utstyr og<br />
rørsystemer skal i tillegg ha formålstjenelig og varig<br />
identifikasjonsmerking. Det er spesielt merking for å<br />
identifisere ustyr og rørsystemer som er påpekt som<br />
manglende eller utført på en ikke-tilfredsstillende måte.<br />
Generell merking av maskinrom er også et tema som har<br />
gått igjen.<br />
Forskrift om trykkpåkjent utstyr (20 avvik<br />
og anmerkninger)<br />
Forskrift om trykkpåkjent utstyr (FTPU) inneholder krav<br />
ved konstruksjon og produksjon av utstyret (kjøleanlegget)<br />
samt kontroll ved første gangs oppstart. Ved en markedskontroll<br />
vil kravene i denne forskriften ligge til grunn.<br />
Forhold som på dette området har blitt påpekt er<br />
manglende eller ufullstendig samsvarserklæring fra teknisk<br />
kontrollorgan, manglende eller mangelfull kontroll før<br />
12<br />
anlegg tas i bruk samt mangler knyttet til CE-merkingen på<br />
ustyret.<br />
Oversikt over trykkpåkjent utstyr (19<br />
avvik og anmerkninger).<br />
Oversikt over trykkpåkjent utstyr i virksomheten er<br />
en forutsetning for å kunne gjennomføre vedlikehold<br />
og tilstandskontroll. Dette er igjen en forutsening for<br />
å gjennomføre en styrt, kontrollert og sikker drift av<br />
anlegget. Med hjemmel i den nå opphevede § 11 i forskrift<br />
om brannfarlig eller trykksatt stoff og §§ 10 og 13 i<br />
forskrift om håndtering av farlig stoff, er det derfor et<br />
krav at virksomheten må kunne fremvise en oversikt over<br />
trykkpåkjent utstyr som faller inn under krav i gjeldende<br />
regelverk.<br />
Et <strong>kuldeanlegg</strong>s maskinrom.<br />
Ved tilsynet ble det avdekket at virksomhetene i varierende<br />
grad har oversikt over eget trykkpåkjent utstyr som var<br />
omfattet av gjeldende regelverk.<br />
Oversikt over g jeldende regelverk (17 avvik<br />
og observasjoner)<br />
I internkontrollforskriftens § 5 er det et spesifisert krav om<br />
at virksomheten skal sørge for at de lover og forskrifter<br />
som gjelder for virksomheten er tilgjengelig, samt at de<br />
har oversikt over de krav som særlig gjelder for deres<br />
virksomhet.<br />
Under tilsynet er det konstatert manglende eller mangelfull<br />
oversikt og kunnskap om de forskrifter som omhandler<br />
håndtering av <strong>ammoniakk</strong>.<br />
Internkontrollforskriften (15 avvik og observasjoner)<br />
Internkontrollforskriften setter krav til den som er ansvarlig<br />
for virksomheten for hvordan gjeldende krav i blant annet<br />
brann- og eksplosjonsvernloven og dens underliggende<br />
forskrifter skal følges opp på en systematisk måte.<br />
Manglende etablering av system for avviksbehandling er det<br />
området det er konstatert mangler på under dette tema.
Sikkerhetsutstyr (14 avvik og anmerkninger)<br />
Forskrift om trykkpåkjent utstyr har retningslinjer<br />
om hva slags sikkerhetstilbehør det skal være på et<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>. Dette omfatter blant annet anordninger<br />
for trykkbegrensning og for temperaturmåling. Den nå<br />
opphevete forskrift om brannfarlig eller trykksatt stoff gir<br />
også under § 15 krav om sikkerhetsutstyr i prosessanlegg.<br />
Manglende funksjonsprøving av sikkerhetsutstyr samt<br />
fravær av nødstoppsbryter og gassdetektor knyttet til<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>et, er de gjentakende forhold som er påvist på<br />
dette området.<br />
Opplæring (11 avvik og anmerkninger)<br />
Forskrift om håndtering av farlig stoff har krav til<br />
kompetanse som kreves på personell som skal drifte<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>. Virksomheten er pliktig til å gi opplæring slik<br />
at alle arbeidsoppgaver kan gjennomføres på en sikker måte<br />
under ordinær drift samt i unormale situasjoner. Gjeldende<br />
krav er ytterligere utdypet i temaveiledning om bruk av<br />
farlig stoff del 2, Kulde og varmepumpeanlegg.<br />
Påviste forhold her går på at opplæringen av ansatte<br />
har vært mangelfull eller at opplæringen ikke har blitt<br />
dokumentert.<br />
Innmelding av farlig stoff (4 avvik og anmerkninger)<br />
Frem til 8. juni 2009 var det krav om at beholdninger<br />
av 1 000 liter <strong>ammoniakk</strong> eller mer skulle meldes DSB<br />
på et særskilt formular (§ 12 i forskrift om brannfarlig<br />
eller trykksatt stoff). Etter 8. juni ble grensen for denne<br />
meldeplikten endret til 400 liter for <strong>ammoniakk</strong> ved<br />
introduksjon av forskrift om håndtering av farlig stoff.<br />
Meldingen skal gjøres elektronisk via Altinn. Disse<br />
innmeldingene er viktig for at DSB har oversikt over hvor<br />
det lagres <strong>ammoniakk</strong>.<br />
Ved tilsyn etter juni 2009 er det lagt spesiell vekt på dette<br />
kravet. Avvik har blitt utstedt på de virksomheter som ikke<br />
har gjort innmeldingen i Altinn.<br />
13
4.4 MOTTATTE TILbAKEMELDINGER<br />
FRA TILSYNET<br />
Etter utført tilsyn blir det utarbeidet en tilsynsrapport<br />
som oppsummerer tilsynet. Denne rapporten oversendes<br />
virksomheten vanligvis <strong>med</strong> krav om å utarbeide en fremdriftsplan<br />
for hvordan avvik er planlagt utbedret. Denne<br />
fremdriftsplanen skal oversendes DSB til en gitt tidsfrist.<br />
I tabell 4 er vist en oversikt over i hvilken grad DSB har<br />
registrert mottatt tilbakemeldinger fra virksomheten<br />
etter tilsynet. Detaljgraden av rapportering hvordan<br />
oppfølgingen har skjedd på den enkelte virksomhet har<br />
vært varierende.<br />
DSB ser alvorlig på at det ikke er gitt tilbakemelding der<br />
dette kreves.<br />
14<br />
4.4.1 FORDELING AV AVVIK OG ANMERKNINGER<br />
ETTER NæRINGShOVEDGRUPPE<br />
Dersom antall avvik og anmerkninger fordeles per bransje<br />
og sorteres etter avvik per tilsyn er det en fordeling som vist<br />
i tabell 3.<br />
Antall tilsyn rapportert: 110<br />
Antall tilsyn <strong>med</strong> krav om tilbakemelding: 106<br />
Antall tilsyn hvor tilbakemelding er mottatt: 72<br />
Andel <strong>med</strong> mottatt tilbakemelding: 68 %<br />
Næringshovedgruppe<br />
Bransje<br />
Antall<br />
tilsyn<br />
Antall per tilsyn<br />
Sum av avvik og<br />
Avvik Anmerkning anmerkninger<br />
10,9 Produksjon av forvarer. 1 6,0 0,0 6,0<br />
3,1 Fiske og fangst 1 5,0 0,0 5,0<br />
11,0 Produksjon av drikkevarer<br />
Bearbeiding og konservering av frukt<br />
4 3,8 0,3 4,0<br />
10,3 og grønnsaker. 1 3,0 1,0 4,0<br />
10,5 Produksjon av meierivarer og iskrem.<br />
Bearbeiding og konservering av fisk,<br />
8 2,5 1,0 3,5<br />
10,2 skalldyr og bløtdyr. 51 3,0 0,5 3,4<br />
93,1 Sportsaktiviteter 9 1,4 1,6 3,0<br />
3,2 Akvakultur 2 2,5 0,5 3,0<br />
10,8 Produksjon av andre næringsmidler.<br />
Produksjon av vegetabilske og animal-<br />
2 2,5 0,5 3,0<br />
10,4 ske oljer og fettstoffer. 1 1,0 2,0 3,0<br />
52,1 Lagring<br />
Engroshandel <strong>med</strong> nærings- og<br />
10 2,4 0,4 2,8<br />
46,3 nytelsesmidler<br />
Produksjon, bearbeiding og konserver-<br />
9 1,2 1,4 2,7<br />
10,1 ing av kjøtt og kjøttvarer 12 1,8 0,6 2,3<br />
52,2 Andre tjenester tilknyttet transport 1 2,0 0,0 2,0<br />
Sum 110 2,5 0,7 3,2<br />
Tabell 3. Avvik og anmerkninger samt antall tilsyn fordelt per næringshovedgruppe.<br />
Tabell 4. Mottatte tilbakemeldinger fra virksomheter etter tilsyn.
5 DRØFTING AV RESULTATENE<br />
5.1 ANTALL AVVIK OG ANMERKNINGER<br />
I 5-års<strong>perioden</strong> ble det som et gjennomsnitt avdekket 3,2<br />
avvik og anmerkning per tilsyn (se tabell 3). Dersom dette<br />
forholdstallet sammenliknes <strong>med</strong> tilsvarende forholdstall<br />
fra tilsynene <strong>med</strong> virksomheter omfattet av kravene i<br />
storulykkeforskriften (se tabell 6), ligger resultatene<br />
fra tilsynet <strong>med</strong> virksomheter <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong>baserte<br />
<strong>kuldeanlegg</strong> i det samme området.<br />
Figur 5 viser fordelingen av antall avvik og anmerkninger<br />
ved de tilsynene som er utført i 5-års <strong>perioden</strong>.<br />
Det er bekymringsfullt at enkelte virksomheter hadde<br />
tIlSyN pÅ kulDEANlEgg mED AmmONIAkk<br />
pERIODEN 2005-<strong>2010</strong><br />
ANtAll tIlSyN SOm FuNkSJON Av ANtAll AvvIk Og ANmERkNINgER.<br />
Antall tilsyn<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Figur 5. Antall avvik og anmerkninger per tilsyn fordelt på år.<br />
0 1 2 3 4 5 6 7 8<br />
Antall avvik og anmerkninger<br />
forholdsvis mange avvik og anmerkninger. DSB’s vurdering<br />
er at 5 avvik og anmerkninger eller flere, indikerer at<br />
virksomheten ikke har tilstrekkelig oppmerksomhet<br />
knyttet til styring og kontroll av sikkerheten ved drift av<br />
<strong>kuldeanlegg</strong>et.<br />
Dersom virksomheter <strong>med</strong> 5 avvik og anmerkninger eller<br />
flere sorteres etter bransje, får vi en sammenheng som vist i<br />
tabell 6.
16<br />
Nærings-<br />
hovedgruppe<br />
(NASE)<br />
Bransje Antall %-vis fordeling<br />
10,2 Bearbeiding og konservering av fisk, skalldyr og bløtdyr. 14 67 %<br />
10,5 Produksjon av meierivarer og iskrem. 2 10 %<br />
3,1 Fiske og fangst 1 5 %<br />
10,1 Produksjon, bearbeiding og konservering av kjøtt og kjøttvarer 1 5 %<br />
10,9 Produksjon av forvarer. 1 5 %<br />
11,0 Produksjon av drikkevarer 1 5 %<br />
93,1 Sportsaktiviteter 1 5 %<br />
Sum 21<br />
Tabell 5. Fordeling på bransje av tilsyn <strong>med</strong> 5 avvik og anmerkninger eller flere.<br />
Tallene i tabell 5 viser at av de virksomhetene som har<br />
5 avvik og anmerkninger eller fler, var 67 % innenfor<br />
virksomheter knyttet til fiskeribransjen. Dette indikerer<br />
at virksomheter innen fiskeribransjen bør ha større<br />
oppmerksomhet knyttet til sikker drift av sine <strong>kuldeanlegg</strong><br />
<strong>med</strong> hensyn til de krav som regulerer håndtering av<br />
<strong>ammoniakk</strong>. Dette er også et generelt inntrykk DSB har<br />
dannet seg gjennom tilsynet.<br />
5.2 FORhOLD MELLOM AVVIK<br />
OG ANMERKNINGER<br />
Tabell 6 viser forholdet mellom anmerkninger og avvik<br />
(3,96 avvik per anmerkning) sammenlignet <strong>med</strong> tilsvarende<br />
forholdstall fra tilsyn utført på virksomheter omfattet av<br />
storulykkeforskriften (0,74 avvik per anmerkning) i samme<br />
periode. Tabell 6 viser at andelen avvik er høy på tilsynene<br />
virksomheter<br />
<strong>med</strong><br />
<strong>kuldeanlegg</strong><br />
virksomheter<br />
omfattet av<br />
SuF 7)<br />
Avvik per tilsyn 2,55 1,53<br />
Anmerkning per tilsyn 0,65 2,07<br />
Sum avvik og anmerkning<br />
per tilsyn<br />
3,20 3,60<br />
Avvik / anmerkning 3,96 0,74<br />
Tabell 6. Forholdstall for avvik og anmerkninger ved tilsyn på<br />
virksomheter omfattet av storulykkeforskriften og<br />
virksomheter <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong> basert på <strong>ammoniakk</strong>. 7<br />
7 Forskrift av 17. juni 2005 om tiltak for å forebygge og begrense<br />
konsekvensene av storulykker i virksomheter der farlige kjemikalier<br />
forekommer<br />
ved virksomheter <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong> baser på <strong>ammoniakk</strong><br />
(3,96 avvik per anmerkning), se vedlegg 4 for mer utfyllende<br />
datamateriale. Dette indikerer at forhold påvist under<br />
tilsynene <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong> har vært mer alvorlige enn ved<br />
tilsyn <strong>med</strong> virksomheter omfattet av storulykkeforskriften.<br />
Dette er betenkelig og gir grunn til ettertanke.<br />
5.3 TRENDER PER AVVIKSTYPE<br />
Ved inndeling av avvik etter type klassifisert etter de tema<br />
som benyttet i kapitel 4.2.2 og illustrert i figur 4, utgjør<br />
følgende 4 tema 2/3 av avvikene (eller 184 avvik av totalt<br />
279):<br />
• Tilstandskontroll,<br />
• risikokartlegging og risikovurdering,<br />
• prosedyrer for drift og vedlikehold<br />
• beredskap
5.3.1 AVVIK KNYTTET TIL TILSTANDSKONTROLL OG<br />
PROSEDYRER FOR DRIFT OG VEDLIKEhOLD<br />
Planlegging og gjennomføring av tilstandskontroll og<br />
vedlikehold er beslektede områder. Resultatene indikerer<br />
at tilsynsobjektene ikke har sørget for at den tekniske<br />
tilstanden på utstyret som er knyttet til <strong>kuldeanlegg</strong>ene har<br />
vært prioritert høyt nok. Utstyr som er godt vedlikeholdt<br />
og tilfredsstillende kontrollert er forutsetning for en sikker<br />
drift.<br />
Tall på ukontrollerte utslipp referert til i kapitel 1.6 (28<br />
kjente utslipp i 5-års<strong>perioden</strong>) viser også at virksomhetene<br />
må styrke sin oppmerksomhet på vedlikehold av utstyr<br />
knyttet til denne type anlegg. Avvik knyttet til manglende<br />
merking av utstyr og rørsystemer underbygger også dette.<br />
Manglende vedlikehold og tilstandskontroll vurderes til<br />
å være alvorlig <strong>med</strong> hensyn til sikker drift av denne type<br />
anlegg spesielt dersom virksomheten er geografisk plassert i<br />
tilknytning til tettsteder <strong>med</strong> risiko for skade på 3. person.<br />
5.3.2 AVVIK KNYTTET TIL bEREDSKAP<br />
OG RISIKOKARTLEGGING MED<br />
TILhØRENDE VURDERING AV RISIKO<br />
En kartlegging av farer og problemer ved håndtering av<br />
farlig stoff <strong>med</strong> en tilhørende vurdering av risikoen, skal<br />
danne grunnlaget for et systematisk arbeid for å oppnå et<br />
sikkerhetsnivå i tråd <strong>med</strong> myndighetenes krav. Prosessene<br />
rundt å utarbeide og vedlikeholde en risikoanalyse <strong>med</strong> en<br />
tilhørende risikovurdering, er i tillegg et viktig element for<br />
å utvikle og holde ved like en bedriftskultur hvor sikkerhet<br />
har en naturlig plass. Bevisstgjøring av risiko har stor<br />
betydning for den forebyggende delen av sikkerhetsarbeidet.<br />
Beredskap i form av gjennomarbeidete planer, øvde rutiner<br />
og trent personell samt utstyr tilpasset virksomhetens<br />
egenart, er vesentlig å ha på plass dersom en større<br />
hendelse skulle inntreffe. I utarbeidelse av planer på<br />
beredskapsområdet er en gjennomarbeidet risikoanalyse et<br />
svært godt utgangspunkt for denne prosessen.<br />
Det antall avvik som er påvist på disse to temaene indikerer<br />
en svak ledelses- og bedriftskultur <strong>med</strong> hensyn til å tenke<br />
sikkerhet. Avvikene påvist på dette området indikerer videre<br />
at internkontrollforskriftens krav om et systematisk HMSarbeid<br />
ikke har vært prioritert høyt nok. Dette er alvorlig.<br />
5.4 hAR TILSYNET VIRKET?<br />
DSB (tidligere DBE) har ført tilsyn <strong>med</strong> denne typen<br />
anlegg siden 1993. Før 1993 gjennomførte Arbeidstilsynet<br />
tilsyn og kontroll på stikkprøvebasis. For anlegg som settes<br />
ut på markedet for første gang gjennomføres kontrolldelen<br />
(samsvarsvurderingen) i dag av tekniske kontrollorgan<br />
hjemlet i forskrift om trykkpåkjent utstyr.<br />
I 2005 ble det gjennomført 33 tilsyn <strong>med</strong> både <strong>kuldeanlegg</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> og kjelanlegg. Antall avvik og<br />
anmerkninger lå på samme nivå som i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong>.<br />
Drift og vedlikehold, tilstandskontroll og risikovurdering<br />
var de områdene <strong>med</strong> flest avvik og anmerkninger også ved<br />
tilsynet i 2005.<br />
På stikkprøvebasis ble det gjort oppfølgende tilsyn ved 7<br />
virksomheter i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong>. Erfaringer fra disse<br />
tilsynene er noe blandet, men flesteparten av virksomhetene<br />
hadde utbedret tidligere gitte avvik og anmerkninger på en<br />
tilfredsstillende måte.<br />
<strong>Tilsyn</strong>spersonell fra DSB har inntrykk av at virksomhetene<br />
innenfor næringsmiddelindustri i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong><br />
har prioritet matsikkerhet i større grad enn teknisk<br />
sikkerhet. Dette kan ha sammenheng <strong>med</strong> at myndigheten<br />
på matsikkerhetsområdet har gjennomført flere tilsyn<br />
enn DSB. Dette har igjen sammenheng <strong>med</strong> tilgjengelige<br />
ressurser for å utføre tilsyn.<br />
Basert på overstående momenter i avsnitt 5, er det i<br />
de kommende år behov for å videreføre og om mulig<br />
øke tilsynsaktiviteten mot virksomheter som benytter<br />
<strong>ammoniakk</strong> i <strong>kuldeanlegg</strong>ene sine. Det bør i planlegging av<br />
tilsynsaktivitetene vurderes om alternative tilsynsmetoder<br />
og organisering kan benyttes for på den måten å få bedre<br />
effekt ut av tilsynet. Brannvesenet sin rolle her er sentralt.<br />
Kommunene ved brannvesenet er i henhold til forskrift<br />
om håndtering av farlig stoff tilsynsmyndighet på dette<br />
området. DSB har gjennomført opplæringstiltak for å<br />
overføre tilsynsansvaret til det brannvesenet. I tillegg<br />
vil DSB sammen <strong>med</strong> brannvesenet både planlegge og<br />
gjennomføre tilsynsaksjoner hvor blant annet <strong>kuldeanlegg</strong><br />
basert på <strong>ammoniakk</strong> vil inngå. Forhold avdekket i omtalte<br />
5-årsperiode vil være viktige områder å fokusere på i de<br />
fremtidige tilsynene.<br />
17
6 VIDERE OPPFØLGING<br />
6.1 VIDERE IMPLEMENTERING AV<br />
FORSKRIFT OM håNDTERING<br />
AV FARLIG STOFF<br />
I 2009 ble forskrift om håndtering av farlig stoff fastsatt.<br />
Denne var til en viss grad videreføring av tidligere<br />
bestemmelser gjeldende for <strong>kuldeanlegg</strong> basert på<br />
<strong>ammoniakk</strong>. På noen sentrale områder ble det introdusert<br />
endringer som det vil arbeides videre <strong>med</strong> å implementere.<br />
6.1.1 KONTROLL<br />
Det fremgår av forskrift om håndtering av farlig stoff at<br />
kontroll av <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> mer enn 400 liter <strong>ammoniakk</strong>,<br />
skal utføres av uavhengig kontrollør. Med uavhengig<br />
kontrollør menes teknisk kontrollorgan, brukerinspektorat<br />
eller akkreditert inspeksjonsorgan. Med kontroll menes<br />
kontroll før utstyret tas i bruk første gang (ferdigkontroll)<br />
samt systematisk tilstandskontroll i utstyrets driftstid jf.<br />
Temaveiledning om bruk av farlig stoff, del 2 og kapittel 1<br />
om kulde- og varmepumper.<br />
Med hensyn til kontroll før førstegangs bruk skal de anlegg<br />
som omfattes av kravene i forskrift om trykkpåkjent utstyr,<br />
kontrolleres etter kravene i denne forskriften. Dette vil for<br />
de fleste anlegg innebære bruk av teknisk kontrollorgan<br />
som uavhengig kontrollør. Krav om uavhengig kontrollør i<br />
forskrift om trykkpåkjent utstyr er ikke begrenset nedad til<br />
oppbevaring av 400 liter <strong>ammoniakk</strong>. Anlegget må i tillegg<br />
kontrolleres etter kravene i forskrift om håndtering av farlig<br />
stoff før det kan startes opp.<br />
Kontrollør som ikke er teknisk kontrollorgan eller brukerinspektorat<br />
vil måtte akkreditere seg for å kunne foreta<br />
tilstandskontroll i drifts<strong>perioden</strong> på <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> mer<br />
enn 400 liter <strong>ammoniakk</strong>. Det er Norsk Akkreditering som<br />
forestår akkrediteringen basert blant annet på kravene om<br />
uavhengighet gitt i standarden NS-ENISO/IEC 17020 8) og<br />
normative dokumenter fastsatt av DSB. For kontroll av<br />
<strong>kuldeanlegg</strong> vil de normative dokumentene være forskrift om<br />
håndtering av farlig stoff samt Temaveiledning<br />
8 Generelle krav til drift av ulike typer organer som utfører inspeksjonene.<br />
18<br />
om bruk av farlig stoff, del 2 og kapittel 1 om kulde- og<br />
varmepumpeanlegg.<br />
Et viktig tema ved tilsyn vil være om kontrollører av<br />
<strong>kuldeanlegg</strong> har nødvendig uavhengighet og kompetanse i<br />
forhold til kravene i forskrift om håndtering av farlig stoff<br />
og forskrift om trykkpåkjent utstyr.<br />
6.1.2 TILSYN UTFØRT AV KOMMUNENE<br />
VED bRANNVESENET<br />
<strong>Tilsyn</strong> <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong> basert på <strong>ammoniakk</strong> har fram<br />
til 2011 hovedsakelig vært utført av DSB. Kommunen ved<br />
brannvesenet er i henhold til forskrift om håndtering av<br />
farlig stoff ansvarlig for å utføre tilsyn <strong>med</strong> <strong>kuldeanlegg</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> ved virksomheter som ikke omfattes<br />
av storulykkeforskriften. DSB er i ferd <strong>med</strong> å overføre<br />
kompetanse til brannvesenet for å gjøre denne overgangen<br />
smidig. Dette arbeidet vil måtte fortsette også de<br />
kommende år.<br />
6.1.3 INNMELDING AV ANLEGG MED AMMONIAKK<br />
Tidligere tillatelser og innmeldinger til DSB og/eller<br />
brannvesenet er erstattet <strong>med</strong> krav om elektronisk<br />
innmelding via Altinn av <strong>kuldeanlegg</strong> hvor beholdninger<br />
av <strong>ammoniakk</strong> overstiger 400 liter. Denne innmeldingen<br />
er svært viktig da dette gir både DSB og kommunene en<br />
oversikt over beholdninger <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong>. Dette er<br />
viktig blant annet for bruk ved utarbeidelse av kommunale<br />
risiko- og sårbarhetsanalyser (ROS-analyser) og for<br />
brannvesenet i deres arbeid <strong>med</strong> å velge objekter for tilsyn<br />
på en tilfredsstillende måte.<br />
I løpet av mai 2012 fikk kommuner og brannvesenet direkte<br />
tilgang til database over innmelde anlegg. En effekt vil være<br />
at brannvesenet kan nyttiggjøre seg av den informasjonen<br />
disse dataene representerer. Høy kvalitet på dataene blir da<br />
viktig. Dette vil kunne ha som resultat at antall innmeldte<br />
anlegg blir mer likt det reelle antallet, samt at presisjonen<br />
på den innmeldte informasjonen øker ved at brannvesenet<br />
bidrar til at alle meldepliktige anlegg meldes inn.
6.2 TILSYN På KULDEANLEGG<br />
For å gjøre tilsynet effektivt på dette området må det<br />
utarbeides en langsiktig tilsynsplan. Følgende momenter<br />
bør da vurderes:<br />
• Gjennomføre tilsynsaksjoner i samarbeid mellom<br />
DSB og brannvesenet. I tillegg til å gjennomføre<br />
tilsyn, kan det være et hensiktsmessig virkemiddel<br />
i å overføre kompetanse fra DSB til de brannvesen<br />
hvor dette er aktuelt. En tilsynsaksjon vil dessuten<br />
bidra til eksponering i <strong>med</strong>iene noe som kan<br />
motivere bransjen på generell basis til å fokusere<br />
sterkere på sikker håndtering av <strong>ammoniakk</strong>.<br />
• I oppfølging av tilsynet <strong>med</strong> hensyn til å sikre at<br />
korrigerende tiltak som planlegges og virkelig<br />
blir gjennomført, samt at ønsket effekt oppnås i<br />
virksomhetene, bør det vurderes om brevtilsyn<br />
er egnet til å benyttes i større grad.<br />
• Det bør vurderes tilsynsaksjoner på nordisk plan.<br />
Dette kan gi gevinst i form av felles forståelse og<br />
anvendelse av direktivbaserte forskrifter som forskrift<br />
om trykkpåkjent utstyr. På de områdene som det<br />
ikke er direktivbaserte forskrifter, kan utveksling av<br />
informasjon og erfaringer (”best practice”) bidra til<br />
å gjøre regelverket kvalitetsmessig faglig bedre.<br />
6.3 KONTAKT MED KULDEbRANSJEN<br />
DSB har jevnlige kontaktmøter <strong>med</strong> ulike bransjer. Disse<br />
møtene oppfattes som nyttig både for DSB som myndighet<br />
og for de ulike bransjene som på denne måten får direkte<br />
kontakt <strong>med</strong> myndighetene. Tema som kan være naturlig<br />
på denne type møter vil være gjensidig utveksling av<br />
informasjon, nytt på regelverksområdet og andre tema av<br />
felles interesse og nytte. Denne typen ”møteplasser” har<br />
DSB erfart som verdifulle både til å diskutere forvaltning<br />
av det aktuelle området samt drøfting av aktuelle problemer<br />
og fremtidige utfordringer av bransjemessig karakter. En<br />
”møteplass” mellom kuldebransjen og DSB bør vurderes.<br />
19
VEDLEGG<br />
20<br />
1. Faktablad for <strong>ammoniakk</strong>.<br />
2. Prinsippskisse og beskrivelse av et <strong>ammoniakk</strong> <strong>kuldeanlegg</strong>s virkemåte.<br />
3. Oversikt over kjente utslipp av <strong>ammoniakk</strong> i <strong>perioden</strong> <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong>.<br />
4. Antall avvik og anmerkninger fra tilsyn på <strong>kuldeanlegg</strong> <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> og<br />
virksomheter omfattet av kravene i storulykkeforskriften.
vEDlEgg 1: FAKTAbLAD FOR AMMONIAKK<br />
Nordisk Kjemikaliegruppe (NKG)<br />
Faktablad fra Nordisk Ozongruppe<br />
Bruk av naturlige kulde<strong>med</strong>ier på<br />
nye områder<br />
Helse, miljø og sikkerhet (HMS) i tilknytning til<br />
<strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium<br />
Forhold ved <strong>ammoniakk</strong> som kan representere sikkerhetsrisiko<br />
● Helsefarlig<br />
> Giftig, etsende<br />
● Brennbar<br />
● Illeluktende (panikkskapende)<br />
Sikkerhetsmessige egenskaper 1, helsefare<br />
● Ammoniakk er helsefarlig i moderate/høye konsentrasjoner<br />
Blad<br />
No. 2.1.2<br />
● Giftig<br />
> Akutt farlig å puste inn ved konsentrasjoner over 1500 – 2000 ppm 1 (0.1 – 0.2 vol.%)<br />
> Kan luktes ved konsentrasjoner 5-20 ppm<br />
- Mindre enn 1 % av akutt farlig konsentrasjon<br />
- Effektiv varsling<br />
> TLW = 25 ppm i de fleste land (TLW = grenseverdi for langtidsopphold)<br />
- Kan luktes (av de fleste)<br />
> IDLH = 500 ppm (IDLH = helsefarlig ved korttids eksponering)<br />
- Folk flest vil føle gassen svært ubehagelig og forlate rommet straks<br />
> Ammoniakk akkumulerer ikke i kroppen<br />
> Ingen varige helseeffekter (unntatt etter opphold i svært høye gasskonsentrasjoner)<br />
> Alvorlige forgiftninger svært sjelden<br />
● Etsende<br />
> Ved direkte hudkontakt <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> væske<br />
- Kan forårsake alvorlige brannskader (og samtidig frostskader, som alle kulde-<br />
<strong>med</strong>ier)<br />
- Øyne spesielt utsatt for alvorlig skade<br />
● Svie, irritasjon<br />
> Ved absorpsjon av <strong>ammoniakk</strong> gass i kroppsfuktighet, for eksempel i øyne og<br />
slimhinner i luftveiene<br />
- Fører til irritasjon og svie av berørt område<br />
> Åpne øyne/syn mulig bare i korte perioder ved høy gasskonsentrasjon<br />
- Begrenset syn kan hindre rask evakuering<br />
1 Ppm – parts per million (milliondeler)<br />
21
22<br />
Sikkerhetsmessige egenskaper 2, brennbarhet<br />
● Ammoniakk gass i blanding <strong>med</strong> luft kan antennes<br />
> Gjelder innenfor et smalt konsentrasjonsområde<br />
- Ca. 15-28 vol %, tilsvarende 105 – 196 gram per m 3 romvolum<br />
> Antennelse krever kraftig tennkilde og høy tenntemperatur<br />
> Kan ikke antennes ved uhell av mennesker i rommet<br />
- Uutholdelig lukt ved konsentrasjoner langt under nede antennelsesgrense<br />
> Antennelse utendørs praktisk talt umulig<br />
● Ammoniakk regnes i mange sammenhenger som ikke brennbar, for eksempel i forbindelse <strong>med</strong><br />
sikkerhetsklassifisering<br />
● Maskinrom for <strong>ammoniakk</strong> klassifiseres ikke som eksplosjonsfarlig område<br />
> Visse tiltak for å redusere fare for brann/eksplosjon vil likevel inngå<br />
> Se faktablad 4.2 for mer informasjon<br />
Sikkerhetsmessige egenskaper 3, lukt<br />
● Ammoniakk har en svært karakteristisk, intens, stikkende lukt<br />
> Kan luktes ved svært lave konsentrasjoner (5-20 ppm 2 )<br />
> Gir tidlig varsling om lekkasje<br />
- Sporer til aktivt vedlikehold<br />
- Viktig bidrag til sikkerheten<br />
> Lukten svært ubehagelig for folk flest ved 10 % av akutt farlig konsentrasjon<br />
- Irritasjon/svie i luftveiene, rennende øyne<br />
- Folk trekker seg uvilkårlig unna<br />
- Farlige situasjoner kan oppstå dersom rømning er vanskelig/ikke mulig<br />
- Kan skape panikk når folk ikke er kjent <strong>med</strong> lukten<br />
> Ikke utholdbar for noen ved ca. halvparten av farlig konsentrasjon, selv ikke kort tid<br />
● Ammoniakk har vist seg svært sikker i praksis<br />
> Skyldes varslingseffekten<br />
> Viktige årsaker til alvorlige ulykker<br />
- Drifts/servicepersonell <strong>med</strong> for dårlig beskyttelse ved utførelse av serviceoppdrag<br />
- Manglende eller blokkerte rømningsveier<br />
Andre sikkerhetsrelaterte egenskaper<br />
● Ammoniakk gass er lettere enn luft<br />
> Ved utslipp vil gassen stige opp og fortynnes<br />
> Nedslag av <strong>ammoniakk</strong>holdig luft kan likevel forekomme ved ugunstige vindforhold<br />
og topografi<br />
> Aerosol fra væskelekkasje vil være tung og kreve tid før den fordamper og stiger opp<br />
● Ammoniakk gass absorberes svært effektivt i vann<br />
> Vann kan benyttes for effektivt å rense luften for <strong>ammoniakk</strong>gass<br />
> Vann må ikke benyttes mot væskelekkasje av <strong>ammoniakk</strong> (øker fordampingen)<br />
> Se faktablad 2.1.3 for mer informasjon<br />
2 ppm – parts per million (milliondeler)
Sikkerhetsstrategi ved bruk av <strong>ammoniakk</strong> som kulde<strong>med</strong>ium<br />
● Unngå utstyr og anlegg <strong>med</strong> <strong>ammoniakk</strong> i områder <strong>med</strong> publikumsadgang<br />
> Plassere anlegg og utstyr i eget maskinrom (eller på sikkert sted utendørs)<br />
● Unngå at <strong>ammoniakk</strong>holdig luft i maskinrom kan nå steder hvor folk oppholder seg<br />
● Begrense fyllingsmengden mest mulig, spesielt ved bruk i befolkningsnære områder<br />
> Bruke indirekte løsninger<br />
● Følge anvisninger i forskrifter og relevante standarder/normer ved prosjektering, bygging,<br />
drift og kontroll av anlegg<br />
● Ha gode rutiner for all håndtering av <strong>ammoniakk</strong> og bruke personlig verneutstyr<br />
> De fleste uhellene skjer i forbindelse <strong>med</strong> inngrep i anlegget og tømming/fylling<br />
> Oljetapping særlig utsatt<br />
● Sørge for tidlig varsling av lekkasje ved automatisk alarm fra gassdetektor(er)<br />
> Til kyndig personell/vaktselskap ved høy konsentrasjon<br />
● Ha best mulig oversikt over hvor gassen vil/kan gå ved mulig lekkasje/utslipp<br />
● Ha godt merkede rømningsveier<br />
● Ha gode rutiner for varsling, rømning og redning ved eventuell større lekkasje/utslipp<br />
> I samarbeid <strong>med</strong> lokal redningstjeneste<br />
● Ha beredskap for håndtering av mindre skader<br />
> Utstyr og rutiner for førstehjelp på plass<br />
● Mange praktiske tiltak for å unngå uhell og begrense skade ved håndtering av <strong>ammoniakk</strong> er gitt<br />
i informasjonsfolder fra eurammon<br />
> http://www.eurammon.com<br />
> eurammon-Information No. 4, May <strong>2006</strong><br />
Miljøforhold<br />
● Ammoniakk har ingen negativ effekt på det globale miljøet<br />
● Ammoniakk er svært giftig for fisk og andre organismer som lever i vann<br />
> Absorpsjon av <strong>ammoniakk</strong> i vann bør bare benyttes som sikkerhetstiltak<br />
> Ammoniakkholding vann må håndteres forsvarlig<br />
- Større mengder må leveres til spesialmottak<br />
● Ammoniakk til luft bidrar til miljøbelastning gjennom nitrogen-overgjødsling<br />
- Ammoniakkutslipp til luft bør begrenses mest mulig<br />
23
vEDlEgg 2: PRINSIPPSKISSE OG bESKRIVELSE AV ET AMMONIAKK<br />
KULDEANLEGGS VIRKEMåTE<br />
Kuldeanlegget er i prinsippet en “energiforflytter”. Anlegget fjerner energi (varme) fra det kalde rommet<br />
(kjølerom, fryserom, kjøledisk, frysedisk el. l.). Dette foregår ved at kulde<strong>med</strong>iet (<strong>ammoniakk</strong>) sirkulerer i en lukket krets.<br />
Kulde<strong>med</strong>iekretsen (anlegget) består av de 4 hovedkomponenter kompressor, kondensator, fordamper og strupeventil.<br />
24<br />
Receiver<br />
Strupeventil<br />
Varme<br />
Kondensator<br />
Varme<br />
Fordamper<br />
Kjølerom<br />
Kompressor<br />
Fordamper (kjøleelement):<br />
Denne sitter i det rommet som skal kjøles ned. Her foregår opptaket av energi ved at <strong>ammoniakk</strong> går over fra flytende<br />
form (væske) til dampform gass derav ordet ”fordamper”.<br />
Kompressor:<br />
Dette er anleggets trykkøker. Den suger <strong>ammoniakk</strong> ut av fordamperen og komprimerer dette til et høyere trykk slik at<br />
<strong>ammoniakk</strong> kan fortettes (kondenseres)<br />
Kondensator:<br />
Her avgis den energi (varme) som er opptatt i fordamperen. I tillegg frigis den energi som er tilført kompressorens<br />
drivmotor. (Kompressorens elektriske energiforbruk). Det røret som fører gassen fra kompressoren inn på kondensatoren<br />
holder ved drift ca. 45 grader C, mens det rett etter kompressoren er ca. 90–100 grader C. Røret ut fra kondensatoren skal<br />
holde ca. 30 grader C eller lavere. Det vanligste er kondensator for luft, men også glykolkjølte er ofte benyttet, særlig der<br />
hvor flere anlegger koblet opp mot en tørrkjølerkrets.<br />
Receiver:<br />
Dette er en væskeansamler. Kan ha ulike benevnelser. En høy andel av et <strong>kuldeanlegg</strong>s <strong>ammoniakk</strong>beholdning<br />
vil lagres her.<br />
Strupeventil (ekspansjonsventil):<br />
Denne sitter montert i kulde<strong>med</strong>iekretsen rett før fordamperen og sørger for at kulde<strong>med</strong>iets trykk blir så lavt at<br />
fordampingen (koking) begynner.
vEDlEgg 3: OVERSIKT OVER KJENTE UTSLIPP AV<br />
AMMONIAKK I PERIODEN <strong>2006</strong>–<strong>2010</strong><br />
Dato virksomhet Adresse<br />
07.04.<strong>2006</strong> Hydrotech Bertnesveien x<br />
10.08.<strong>2006</strong> Yara Herøya x<br />
01.09.<strong>2006</strong> Haugesundsgate, Stavanger x<br />
26.10.<strong>2006</strong> Vikahaugane kunstisbane Sunnhordland x<br />
27.12.<strong>2006</strong> Lerøy Sandviken, Bergen x<br />
19.05.2007 EC Dahls Trondheim x<br />
30.07.2007 Austevoll Fiskeindustri Storebø x<br />
12.11.2007 J&J Dybvik Sula x<br />
presseomtale<br />
17.12.2007 Rørvik Fisk- og Fiskematforretning Rørvik x<br />
20.01.2008 Terina Lillehammer, Industrigata x<br />
11.02.2008 Austervoll Fiskeindustri Storebø x<br />
01.04.2008 Jotun Is Leira x<br />
10.04.2008 Notura Haugesund x<br />
28.05.2008 Raufoss Industripark Raufoss x x<br />
17.09.2008 Bremanger Fryseri x<br />
23.09.2008 Mack Bryggeri Tromsø x<br />
17.03.2009 Geithus IL, skøytebane Furumo Modum x<br />
11.07.2009 Diplom IS Hagan, Nittedal x<br />
01.09.2009 Nils Sperre Ellingsøy x<br />
12.02.<strong>2010</strong> Hunderfossen bob- og akebane Hunderfossen x x<br />
04.04.<strong>2010</strong> Rørvik Fiskemat Rørvik x x<br />
21.05.<strong>2010</strong> Isbjørnis Follese, Askøy x<br />
06.06.<strong>2010</strong> Camaco Furuset, Oslo x x<br />
08.07.<strong>2010</strong> Sandanger AS Gjerdsvika x x<br />
11.07.<strong>2010</strong> Sandanger AS Gjerdsvika x<br />
14.11.<strong>2010</strong> Leiv Vidar Hønefoss x x<br />
24.12.<strong>2010</strong> Bergenshallen Bergen x x<br />
31.12.<strong>2010</strong> Yara Porsgrunn Herøya x<br />
Kommentar: 1/1/<strong>2010</strong> ble nye rutiner for rapportering av uhell etablert i DSB.<br />
meldt<br />
til DSB<br />
25
vEDlEgg 4: ANTALL AVVIK OG ANMERKNINGER FRA TILSYN På KULDEANLEGG<br />
MED AMMONIAKK OG VIRKSOMhETER OMFATTET AV KRAVENE I<br />
STORULYKKEFORSKRIFTEN<br />
tilsyn på virksomheter omfattet<br />
av storulykkeforskriften<br />
26<br />
<strong>2006</strong> 2007 2008 2009 <strong>2010</strong> sum<br />
Antall tilsyn 52 62 60 49 60 283<br />
Antall avvik 65 135 118 62 53 433<br />
Antall anm. 115 123 125 79 144 586<br />
Forholdet avvik/anm. 0,57 1,10 0,94 0,78 0,37 0,74<br />
Antall avvik/tilsyn 1,25 2,18 1,97 1,27 0,88 1,53<br />
Antall anm./tilsyn 2,21 1,98 2,08 1,61 2,40 2,07<br />
avg.*<br />
(avvik + anm.)/tilsyn 3,46 4,16 4,05 2,88 3,28 3,60<br />
tilsyn på virksomheter <strong>med</strong><br />
<strong>kuldeanlegg</strong> basert på NH3 <strong>2006</strong> 2007 2008 2009 <strong>2010</strong> sum<br />
Antall tilsyn 30 32 22 17 9 110<br />
Antall avvik 94 80 52 35 20 281<br />
Antall anm. 17 35 8 3 8 71<br />
avg.*<br />
Forholdet avvik/anm. 5,53 2,29 6,50 11,67 2,50 3,96<br />
Antall avvik/tilsyn 3,13 2,50 2,36 2,06 2,22 2,55<br />
Antall anm./tilsyn 0,57 1,09 0,36 0,18 0,89 0,65<br />
(avvik + anm.)/tilsyn 3,70 3,59 2,73 2,24 3,11 3,20<br />
* avg = gjennomsnitt
RAPPORT<br />
Direktoratet for<br />
samfunnssikkerhet og beredskap<br />
Postboks 2014<br />
3103 Tønsberg<br />
Tlf.: 33 41 25 00<br />
Faks: 33 31 06 60<br />
hR 2224<br />
ISbN 978-82-7768-274-7<br />
Juni 2012<br />
postmottak@dsb.no<br />
www.dsb.no