Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
finanser etter sin økonomiske evne. Dette prinsippet<br />
krever etter Mills mening en grundigere diskusjon: Hva<br />
betyr det å bidra etter evne? Noen mener at det innebærer<br />
progressiv beskatning, slik at den prosent av inntekten<br />
man betaler i skatt, øker med stigende inntekt. Mill er<br />
skeptisk til dette og mener at hovedregelen bør være at alle<br />
betaler den samme andel av inntekten i skatt. Imidlertid<br />
anbefaler han at inntekt under en viss lav grense (han foreslår<br />
50 pund) skal være helt fritatt for skatt, mens all overskytende<br />
inntekt beskattes med en fast prosent. Dermed<br />
konkluderer han tross alt i favør av en form for progresjon,<br />
siden et slikt system nødvendigvis innebærer at skatteprosenten<br />
stiger med inntekten.<br />
Mill går også inn på spørsmålet om hva grunnlaget for<br />
inntektsskatten bør være. Her gjør han seg til talsmann for<br />
et system som gjør at all sparing blir fradragsberettiget 13 .<br />
Begrunnelsen er at når den vanlige inntektsskatten beskatter<br />
den delen av inntekten som går til sparing og deretter<br />
avkastningen på den samme sparingen, innebærer dette<br />
en dobbeltbeskatning av renter som diskriminerer mot<br />
sparing og investering, noe som er til skade for samfunnet.<br />
Mill innleder her en debatt om den såkalte utgiftsskatten<br />
som et alternativ til konvensjonell inntektsskatt som har<br />
vært en gjenganger både i akademiske og politiske diskusjoner<br />
om skattereformer.<br />
UTILITARISME, FRIHET OG KVINNERS<br />
RETTIGHETER<br />
Mills filosofiske arbeider kan ikke helt skilles fra hans økonomiske<br />
forfatterskap. I filosofiens historie er Mill kjent<br />
både som logiker og vitenskapsteoretiker og som forkjemper<br />
for den utilitaristiske moralfilosofi, der han videreførte<br />
tradisjonen fra Jeremy Bentham. Hans hovedverk på<br />
dette feltet er den lille boken Utilitarianism (1863). Her<br />
hevder han at det grunnleggende moralske prinsipp er å<br />
fremme menneskelig nytte (utility), som han også tolker<br />
som lykke (happiness). Det å fremme summen av nytte<br />
eller lykke i samfunnet bør være den moralske rettesnor<br />
både for den enkeltes liv og for offentlig politikk. I moderne<br />
språkbruk er det fristende å si at Mill foreslår en spesiell<br />
form for sosial velferdsfunksjon, som er summen av individuelle<br />
nyttefunksjoner, en tanke som har spilt en stor<br />
AGNAR SANDMO<br />
rolle i senere økonomisk teori. Men det må understrekes<br />
at Mills fremstilling er meget bred og nyansert og tar opp<br />
en lang rekke spørsmål som ikke lenger blir særlig mye<br />
diskutert i <strong>samfunnsøkonomisk</strong> litteratur; særlig gjelder<br />
dette retningslinjene for det moralske liv hos det enkelte<br />
menneske. Når moderne økonomer refererer til maksimering<br />
av summen av nyttefunksjoner som det utilitaristiske<br />
prinsipp, er dette i alle fall en sterkt forenklet versjon av<br />
Mills utilitarisme. Spesielt er det grunn til å advare mot å<br />
tro at hans nyttebegrep er sammenfallende med det vi<br />
møter i moderne lærebøker. Det er lite grunnlag for å<br />
identifisere Mills nyttebegrep med den moderne definisjon<br />
av nyttefunksjonen som avledet av de preferanser<br />
som ligger til grunn for den enkeltes adferd i markedet.<br />
En av Mills mest leste og innflytelsesrike bøker er On<br />
Liberty (1859), av mange omtalt som liberalismens bibel.<br />
Denne boken, som kanskje er den i hele hans forfatterskap<br />
som sterkest viser påvirkningen fra samlivet og diskusjonene<br />
med Harriet Taylor, er et sterkt argument for individuell<br />
frihet, ikke bare i form av frihet fra politisk undertrykkelse,<br />
men også som frihet fra den undertrykkelse<br />
som skyldes samfunnets – «de andres» – forsøk på å kontrollere<br />
enkeltmenneskets frie utfoldelse 14 . En av de mest<br />
radikale sider av Mills samfunnssyn viste seg i hans engasjement<br />
i kvinnesaken, spesielt i den lille boken om<br />
kvinnens undertrykkelse, On the Subjection of Women<br />
(1869). Også i Principles har han et avsnitt om dette spørsmålet,<br />
et emne som ellers er lite fremme i <strong>samfunnsøkonomisk</strong><br />
litteratur. De synspunktene han der gav uttrykk<br />
for, var utradisjonelle både blant akademikere og i samfunnet<br />
ellers. Mill gjorde seg blant annet til sterk talsmann<br />
for kvinners frie yrkesvalg:<br />
«La kvinner som foretrekker det yrket [som hustru og<br />
mor], gå inn i det; men at det ikke skal være noe valg,<br />
ingen annen mulig karriere for det store flertall av kvinner,<br />
unntatt i livets mer beskjedne forhold, er en<br />
opprørende sosial urettferdighet.» (Principles, s. 765).<br />
Mill var en sammensatt person, både på det menneskelige<br />
plan og som vitenskapsmann. Han var markedsliberalist<br />
og sosial reformator, elitetenker (han var for gradert stemmerett<br />
på grunnlag av utdannelse) og frihetsforkjemper.<br />
13 Det er rimelig å tolke ham slik at prinsippet innebærer at negativ sparing (altså når man tar penger ut av banken for å finansiere et forbruk som er høyere<br />
enn inntekten) vil bli regnet som et tillegg til løpende inntekt for skattemessige formål. Men dette går ikke klart frem av teksten.<br />
14 Den sterke vekten på innblanding i den enkeltes privatliv som en form for frihetsberøvelse er av mange blitt tolket i lys av Mills og Harriet Taylors opplevelser<br />
av folkesnakket om deres forhold i tiden før de giftet seg.<br />
ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 // 49<br />
ARTIKKEL