Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
høre inn under den offentlige sektor eller ikke. Etter at<br />
han har innført dette skillet, fortsetter Mill med å avgrense<br />
statens nødvendige oppgaver og viser at de egentlig er<br />
langt mer omfattende enn mange vil innrømme. Noen<br />
mener, sier Mill, at statens oppgaver er begrenset til å<br />
beskytte landet mot ytre fiender og skape sikkerhet for liv<br />
og eiendom innenlands, og de tolker disse oppgavene<br />
relativt snevert. Men han påpeker at det er mange oppgaver<br />
som man ikke så lett tenker på i denne sammenheng,<br />
og som faktisk ikke kan løses på noen god måte av andre<br />
enn staten. Eksempler han nevner, er utformingen av arveloven,<br />
regler om retten til å utstede penger og standardisering<br />
av enheter for mål og vekt. Et av hans mest interessante<br />
eksempler gjelder eiendomsretten til naturressurser.<br />
Statens oppgave som beskytter av eiendomsretten kan tolkes<br />
innskrenket som det å beskytte den enkeltes rett til det<br />
han selv har produsert eller på en legitim måte har skaffet<br />
seg fra andre produsenter. Men staten må også definere<br />
hva slags gjenstander som skal omfattes av den private<br />
eiendomsrett. Materielle goder er ikke bare det som mennesker<br />
har produsert; de omfatter også<br />
«jorden selv, dens skoger og vann og alle andre naturrikdommer,<br />
over og under overflaten. Dette er menneskeslektens<br />
arv, og det må finnes reguleringer for at man<br />
i fellesskap skal kunne nyte godt av den.» (Principles, s.<br />
801).<br />
Å regulere grensene for privat eiendomsrett er en del av<br />
statens nødvendige oppgaver som er nært forbundet med<br />
selve ideen om et sivilisert samfunn. I denne sammenheng<br />
er det naturlig å lese Mill som at han mener at det offentliges<br />
nødvendige oppgaver er mer omfattende enn mange<br />
tror, og at et rimelig omfang på den offentlige sektor derfor<br />
er større enn enkelte markedsliberalister gjerne forestiller<br />
seg. På den annen side bemerker han også at det er<br />
krefter i samfunnet som trekker i retning av å la staten<br />
ekspandere ut over rimelige grenser. Det er borgernes særinteresser<br />
som får dem til å argumentere for en forståelse<br />
av statens oppgaver som er skadelig for samfunnet som<br />
helhet. Et sentralt eksempel på dårlig begrunnet statlig<br />
aktivitet er proteksjonisme. Beskyttelse av enkeltnæringer<br />
mot utenlandsk konkurranse kan gi gevinster til visse<br />
grupper på kort sikt, men for landet som helhet vil dette<br />
være en skadelig politikk som staten bør avstå fra. Et<br />
eksempel på en aktivitet som krever statlig engasjement er<br />
oppdagelsesreiser (Principles, s. 968); samfunnet kan få en<br />
stor gevinst av resultatene av en oppdagelsesreise, men for<br />
en enkeltperson kan gevinsten aldri blir så stor at den<br />
oppveier kostnaden ved ekspedisjonen. Fyrvesenet er et<br />
annet eksempel; grunnen til det er at det ikke er praktisk<br />
mulig å innkreve individuell betaling fra de skip som nyter<br />
godt av signalene fra fyrtårnene 11 . I slike tilfeller er det å<br />
argumentere mot statlig aktivitet med henvisning til laissez-faire-prinsippet<br />
skadelig for samfunnet. Dette er tanker<br />
som vi kjenner igjen fra Adam Smith, og som avspeiles<br />
i moderne teori om kollektive goder.<br />
Mens produksjon og konsum av varer og tjenester som<br />
hovedregel bør overlates til markedet, er det altså en rekke<br />
oppgaver som krever statlig intervensjon fordi markedet<br />
ikke er egnet til å utføre dem. Men området for statlig aktivitet<br />
må i alle fall avgrenses av hensynet til enkeltindividets<br />
legitime krav på suveren handlefrihet innenfor sin<br />
privatsfære:<br />
«... det er en sirkel rundt hvert enkeltmenneske som<br />
ingen regjering ... bør tillates å overskride.» (Principles,<br />
s. 938).<br />
Den nærmere begrunnelse for og det mer presise innhold<br />
i dette prinsippet var noe som Mill utbroderte i boken On<br />
Liberty (1859). I denne sammenheng er det verd å påpeke<br />
at denne avgrensningen av statlig aktivitet er av en helt<br />
annen art enn den som avviser proteksjonisme. Når det<br />
gjelder proteksjonisme, er motargumentet så nært som vi<br />
kan komme til en rent økonomisk begrunnelse; det vil<br />
føre til en mindre effektiv bruk av samfunnets ressurser.<br />
Privatsfærens ukrenkelighet er derimot et prinsipp som<br />
følger av moralfilosofiske overveielser og som godt kan<br />
tenkes å komme i konflikt med kravet om effektiv ressursbruk<br />
12 .<br />
I tråd med tradisjonen fra Smith og Ricardo har Mill også<br />
en utførlig diskusjon av beskatningsspørsmål. Han knytter<br />
den til Adam Smiths drøfting av kravene til god skattepolitikk<br />
i Wealth of Nations og tar spesielt opp det prinsippet<br />
som Smith formulerte om at borgerne skal bidra til statens<br />
11 Moderne teknologi har imidlertid gjort dette mulig, og fyrtårneksemplet er derfor ikke så slående som det var på Mills tid.<br />
12 Det er en interessant forbindelse mellom Mills argumentasjon og moralfilosofen John Rawls’ (1972) to rettferdighetsprinsipper, hvor prinsippet om visse grunnleggende<br />
individuelle rettigheter stilles foran kravet til effektiv og rettferdig fordeling. Den mulige konflikten mellom samfunnsmessig effektivitet og individuell<br />
frihet er også diskutert i en kjent artikkel av Amartya Sen (1970), som er knyttet til kontroversen omkring D. H. Lawrences påstått pornografiske roman Lady<br />
Chatterley’s Lover.<br />
48 // ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 AGNAR SANDMO