Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tabell 1 Variabelbeskrivelse. Månedlige data 2000:3-2006:3<br />
Variabel Definisjon Gjennomsnittsverdi (Standardavvik)<br />
Avhengig variabel:<br />
FrP Oppslutning om Fremskrittspartiet. Kilde: TNS Gallups partibarometer 20.5 (4.4)<br />
Makroøkonomiske forklaringsvariabler:<br />
Ledighet Sesongjustert registrert arbeidsledighet som andel av arbeidsstyrken. Kilde: Aetat 3.3 (0.2)<br />
Rente Norges Banks foliorente 4.5 (2.3)<br />
Inflasjon 12-måneders relativ endring i KPI. Kilde: SSB 2.0 (1.3)<br />
Andre forklaringsvariabler:<br />
Lokalvalg Dummy = 1 hvis det er spurt om lokalvalg 0.03<br />
Asylsøkere Antall asylsøkere ved mottak i begynnelsen av måneden (i 10 3 ). Kilde: UDI. 13.4 (2.7)<br />
Oljepris Spotpris (i 100 NOK) per fat Brent Oil 2.54 (0.68)<br />
oppfatning kan både henge sammen med antall innvandrere/asylsøkere<br />
og tilstrømning av innvandrere/asylsøkere.<br />
I tillegg kan det tenkes interaksjonseffekter mellom<br />
innvandring og den økonomiske situasjon (Lubbers og<br />
Scheepers 2005). Valgundersøkelsen 2001 fant at 76 % av<br />
Fremskrittspartiets velgere var enig i at «i dårlige tider bør<br />
vi først og fremst sørge for arbeid til nordmenn.»<br />
OLJEPRIS/BENSINPRIS. Fremskrittspartiets argumenter for økt<br />
bruk av petroleumsformuen har trolig størst gjennomslag<br />
overfor velgerne i perioder med høye olje- og gassinntekter.<br />
På månedsbasis er det i praksis bare oljeprisen som har<br />
betydning for størrelsen på petroleumsinntektene.<br />
Oljeprisen påvirker velgernes oppfatninger også via bensinprisen.<br />
Kombinasjonen høye oljeinntekter og høy bensinpris<br />
betyr at staten får store inntekter mens folks kjøpkraft reduseres.<br />
Hyppige medieoppslag om mangler ved det offentlige<br />
tjenestetilbudet i «verdens rikeste land» og stigende bensinpriser<br />
i «et land som flyter i olje» gir Fremskrittspartiet gode<br />
muligheter til å markedsføre partiets politikk.<br />
KRIMINALITET. Kamp mot kriminalitet er en fanesak for<br />
Fremskrittspartiet. Praktisk alle partiets velgere (99 %)<br />
mener at «voldsforbrytelser bør straffes langt hardere enn<br />
i dag» (Valgundersøkelsen 2001). Også i de andre partiene<br />
var et flertall enig i påstanden, men andelen var lavere enn<br />
i Fremskrittspartiet. Partiet går inn for strengere straffer<br />
for en rekke typer lovbrudd og større bevilgninger til politi<br />
og rettsvesen. Fremskrittspartiet kan være tjent med at<br />
kriminaliteten i samfunnet øker, både fordi partiets tillitsvalgte<br />
får bedre anledning til å profilere partiets politikk<br />
når problemet får større oppmerksomhet og fordi kriminalitetsnivået<br />
påvirker folks oppfatning av behovet for en<br />
tøffere linje overfor lovbrytere.<br />
Også på dette området kan det tenkes interaksjonseffekter<br />
med innvandring. I European Social Survey 2002/2003<br />
ble om lag 40 000 respondenter fra 23 europeiske land<br />
bedt om å ta stilling til påstanden, «innvandrere gjør landets<br />
kriminalitetsproblemer verre eller bedre». Bare innbyggerne<br />
i Hellas og Tsjekkia hadde et mer negativt syn på<br />
innvandrernes betydning for kriminaliteten enn nordmenn,<br />
og blant nordmenn var Fremskrittspartiets velgere<br />
klart mest negative (Carlsen og Langset 2006).<br />
ISRAEL. Fremskrittspartiet markerer seg som det mest<br />
Israel-vennlige partiet på Stortinget. Angrep rettet mot<br />
Israel, spesielt angrep mot sivile, kan tenkes å påvirke partiets<br />
oppslutning.<br />
DATABESKRIVELSE<br />
Komplette månedlige observasjoner for alle forklaringsvariablene<br />
som brukes i analysen er tilgjengelig tilbake til<br />
begynnelsen av 2000. Da opp til to lags inkluderes i spesifikasjonene,<br />
baseres analysen på månedsdata for 2000:3-<br />
2006:3, altså 73 observasjoner. Tabell 1 gir variabeldefinisjoner<br />
og beskrivende statistikk.<br />
34 // ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 FREDRIK CARLSEN