Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ARTIKKEL INNLEDNING<br />
Fremskrittspartiets oppslutning*<br />
Månedsdata fra TNS Gallup brukes til å kartlegge faktorer som påvirker oppslutningen om<br />
Fremskrittspartiet. Partiets oppslutning øker når oljeprisen stiger, når det kommer flere asylsøkere<br />
til landet og når Norges Bank setter opp renten. Jeg finner ingen indikasjon på at oppslutningen<br />
påvirkes av arbeidsledigheten.<br />
Fremskrittspartiets oppslutning på rundt 30 % er i særklasse<br />
blant høyrepopulistiske partier i Vest-Europa.<br />
Nærmest ligger Vlaams Blok som oppnår i underkant av<br />
25 % på meningsmålinger for den flamske delen av Belgia.<br />
For Belgia samlet har høyrepopulistiske partier en oppslutning<br />
på 16-18 %. I Italia oppnådde de tre høyrepopulistiske<br />
partiene til sammen 17.7 % av stemmene ved valget<br />
i april. Dansk Folkeparti ligger på ca 15 % oppslutning,<br />
og de to ytterliggående høyrepartiene i Østerrike<br />
oppnår 12-13 % til sammen. I Frankrike utarbeides ikke<br />
jevnlige meningsmålinger for de politiske partiene, men<br />
på spørsmål om neste presidentvalg svarer 10-12 % at de<br />
vil stemme på Jean-Marie Le Pen. I Sverige og Tyskland<br />
oppnår høyrepopulistiske partier ikke mer enn et par prosents<br />
oppslutning på meningsmålinger.<br />
Av mediedekningen kunne man få inntrykk av at det ytterliggående<br />
høyrepartiet British National Party gjorde det<br />
skarpt i det britiske lokalvalget i mai. I virkeligheten fikk<br />
partiet ikke mer enn 32 av over 4000 plasser i kommunestyrene.<br />
Partiet fikk 0.7 % oppslutning ved forrige parlamentsvalg<br />
og gjør det ikke stort bedre på meningsmålinger.<br />
* Takk til Kåre Johansen, Egil Matsen og en anonym konsulent for kommentarer/datahjelp.<br />
FREDRIK CARLSEN<br />
Førsteamanuensis ved Institutt for samfunnsøkonomi, NTNU<br />
I europeisk målestokk er derfor Fremskrittspartiets fremgang<br />
oppsiktsvekkende sterk. For fagøkonomer representerer<br />
partiets størrelse en utfordring. Siden krigen har de<br />
dominerende partier i norsk politikk fremhevet at den<br />
økonomiske politikken er forankret i anbefalinger fra økonomiske<br />
fagmiljøer. Fremskrittspartiet derimot gjør et<br />
poeng av at partiet ikke stoler på råd fra «eksperter og<br />
byråkrater», herunder de tyngste fagmiljøene innenfor<br />
økonomifaget.<br />
I artikkelen gjennomføres en tidsserieanalyse for å kaste<br />
lys over hvilke faktorer som påvirker Fremskrittspartiets<br />
oppslutning på meningsmålinger. Analysen er basert på<br />
TNS Gallups månedlige partibarometer for perioden<br />
2000:3-2006:3.<br />
MULIGE ÅRSAKER TIL PARTIETS OPPSLUTNING<br />
Et partis oppslutning øker når politikken legges om eller<br />
når ytre begivenheter får partiets politikk til å fremstå som<br />
mer attraktiv. I perioden vi betrakter har ikke<br />
Fremskrittspartiet foretatt åpenbare politikkendringer, i alle<br />
fall ikke av en type som kan tidfestes presist og operasjona-<br />
32 // ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 FREDRIK CARLSEN