Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Wicksells villkor för monetär jämvikt. Problemet enligt<br />
Myrdal var just att Lindahl utgick från temporär jämvikt.<br />
I stället borde man använda sig av en analysmetod som<br />
inte förutsatte att prissystemet klarerade marknaderna i<br />
den innevarande perioden. Om det inte föreligger jämvikt<br />
så kommer inte heller företagens och hushållen planer att<br />
vara konsistenta. 7 Det innebär bl a att det planerade sparandet<br />
och de planerade investeringarna inte kommer att<br />
vara lika. När man blickar tillbaka på vad som har hänt<br />
under perioden kommer emellertid p g a rent bokföringsmässiga<br />
förhållanden sparandet och investeringarna överensstämma.<br />
I den tyska versionen av sitt papper, Myrdal<br />
(1933), formulerade Myrdal det i termer av ex ante (analys<br />
av planerna i början av en period) och ex post (det slutliga<br />
utfallet i slutet av en period).<br />
Dessa termer är kanske det som slutligen har överlevt av<br />
de svenska ekonomernas penninganalys. En tanke får<br />
acceptans då den kläds i ord. Ju bättre terminologin fångar<br />
sinnena, desto större kan också genomslaget för de bakomliggande<br />
idéerna bli. I det här fallet var idén att ekonomin<br />
måste analyseras som ett förlopp. Redan i Lindahls<br />
tanke om temporär jämvikt fanns en tanke om förloppsanalys<br />
eftersom även vid givna värden på de exogena variablerna<br />
marknadslösningen kunde förändras period för<br />
period. Om ekonomins utveckling i en viss period inte<br />
karaktäriserades av jämvikt fanns det ytterligare skäl för<br />
att analysera utvecklingen över ett antal perioder. De oförenliga<br />
planerna i periodens början kommer nämligen att<br />
resultera i överraskningar av olika slag. Inkomsterna och<br />
kapitalvärdena kommer inte att överensstämma med de<br />
förväntade och dessa överraskningar kommer att påverka<br />
förväntningarna och planerna för de kommande perioderna.<br />
Det är också denna anpassning som gör sparandet och<br />
investeringarna lika ex post. 8<br />
<strong>Er</strong>ik Lindahl tog djupt intryck av Myrdals kritik och arbetade<br />
de första åren av 1930-talet på att omformulera sin<br />
analys till att gälla situationer utanför jämvikt. I ett utkast<br />
från 1934 byggde han vidare på Myrdals tankar. Han<br />
sände pappret till Keynes. Denna var då i full färd med att<br />
utveckla General Theory som ju inte var baserad på periodanalys<br />
utan som i stället analyserade situationer med hög<br />
konjunkturarbetslöshet som ett jämviktsfenomen. 9 Här<br />
var den effektiva efterfrågan på varor och tjänster den centrala<br />
variabeln och nationalinkomst och sysselsättning<br />
erhölls som jämviktslösningar. Keynes negativa reaktion<br />
på Lindahls papper ger skillnaden mellan Keynes och<br />
stockholmsekonomernas analys i blixtbelysning. 10<br />
ARBETSLÖSHETSUTREDNINGEN<br />
Lindahls och Myrdals utveckling av Wicksells idéer om<br />
sambandet mellan ränteläget och prisnivå räknas som den<br />
första fasen i utvecklingen av stockholmsskolan. Den<br />
andra fasen av stockholmsskolan sammanhänger med<br />
arbetet inom ramen för den 1927 tillsatta Arbetslöshetsutredningen.<br />
Denna utredning hade blivit extra aktuell i<br />
och med den stora världsdepressionen som startade i USA<br />
med en börskrasch hösten 1929 och nådde Sverige ungefär<br />
ett år senare. De svenska nationalekonomerna skrev ett<br />
antal bilagor till utredningen.<br />
Dag Hammarskjöld, som senare blev FN:s generalsekreterare,<br />
skrev om konjunkturspridningen (1933). Här handlade<br />
det dels om prissystemets roll i konjunkturförloppet,<br />
dels om hur konjunkturläget sprids från ett land till ett<br />
annat. I motsats till de flesta andra svenska nationalekonomerna<br />
utgick han från kvantitetsteorin som en central<br />
del av konjunkturanalysen. Vid denna tid hade köpkraftsresonemang<br />
blivit allt vanligare i konjunkturanalyser.<br />
Hammarskjölds ståndpunkt var att köpkraften var lika<br />
med penningmängden, alltså ett bestånd och inte som i<br />
den keynesianska analysen ett flöde.<br />
Frågan om vilka impulser som är centrala för konjunkturutvecklingen<br />
analyserades vidare av Alf Johansson (1934)<br />
i hans avhandling om löneökningars verkningar. Äldre<br />
svenska nationalekonomer så som Gösta Bagge (1931)<br />
hade koncentrerat sig på reallönens betydelse för syssel-<br />
7 Analysen av planer och förväntningar är ett av de centrala dragen i stockholmsskolan. Denna analys går ytterst tillbaka på Gunnar Myrdals doktorsavhandling<br />
från 1927 som innehåller en diskussion av företagens intertemporala planering.<br />
8 För vidare diskussion av monetär jämvikt, se Steiger (1987) och Siven (2006).<br />
9 Parallellt med arbetet på boken höll Keynes en föreläsningsserie vid universitetet i Cambridge där han successivt redogjorde för studenterna hur tankarna<br />
bakom boken växte fram. Den första föreläsningen hölls den 10 oktober 1932 och de allra första orden var dessa: «Gentlemen, the change in the title of these<br />
lectures – from ’The Pure Theory of Money’ to ’The Monetary Theory of Production’ – is significant» (se Tarshis 1987 sid 47).Vad han menade med detta var<br />
att medan han tidigare studerat pengarnas roll i en ekonomi och prisnivåns bestämning hade han nu kommit över på problemet att själva förekomsten av pengar<br />
kan orsaka ett gap mellan besluten att producera varor och tjänster å ena sidan och besluten att använda dessa varor för konsumtion och investeringar å<br />
den andra.<br />
10 Se vidare Henriksson 1991 sid 61.<br />
12 // ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 CLAES-HENRIC SIVEN