Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
Er gratis skolemåltid i grunnskolen samfunnsøkonomisk lønnsomt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TEMA KEYNESIANISME<br />
CLAES-HENRIC SIVEN<br />
Professor vid Nationalekonomiska institutionen, Stockholms universitet<br />
Stockholmsskolan och Keynes*<br />
Begreppet stockholmsskolan myntades 1937 av Bertil Ohlin. Med detta betecknade han den<br />
grupp ekonomer (bl a Gunnar Myrdal, <strong>Er</strong>ik Lindahl, <strong>Er</strong>ik Lundberg och Ohlin själv) som<br />
parallellt med och oberoende av Keynes utformat sysselsättningsteorin under 1930-talet.<br />
Stockholmsskolan utvecklades i tre steg. Först analyserades under inflytande från Knut<br />
Wicksell villkoren för monetär jämvikt. Sedan analyserades sysselsättningsproblemet inom<br />
ramen för arbetslöshetsutredningen. Slutligen förfinades analysen i slutet av 1930-talet.<br />
Stockholmsskolans idéer kom i skymundan i samband med keynesianismens segertåg. Detta<br />
berodde bl a på att stockholmsekonomerna huvudsakligen skrev på svenska och att de till<br />
skillnad från Keynes inte utvecklade någon lättanalyserad jämviktsmodell.<br />
<strong>Er</strong>ik Lindahl, Gunnar Myrdal och Bertil Ohlin är några av<br />
de svenska ekonomer som oberoende av Keynes utarbetade<br />
teorier som skulle kunna förklara den stora arbetslösheten<br />
under världsdepressionen på 1930-talet. Efter en artikel av<br />
Ohlin från 1937 brukar de sammanfattas under namnet<br />
stockholmsskolan. Medan Keynes byggde upp en jämviktsmodell<br />
för att förklara arbetslösheten valde de svenska ekonomerna,<br />
som alla var starkt påverkade av Knut Wicksell,<br />
en dynamisk ansats. Artikeln behandlar den svenska teoriutvecklingen,<br />
men också förbindelserna mellan svenskarna<br />
och Keynes. Dessa förbindelser tog både formen av personliga<br />
möten och vetenskapliga debatter.<br />
ARVET FRÅN WICKSELL<br />
Den första personliga kontakten mellan Keynes och de<br />
svenska ekonomerna skedde 1916 då Knut Wicksell hade<br />
fått 1000 kronor av Riksbanken för att mitt under brinnande<br />
krig resa över till England och studera dess ekonomiska<br />
politik. Bl a berättar Wicksell i ett brev hem till sin<br />
hustru att han hade tillfälle att äta lunch med Keynes, då<br />
tjänsteman vid det engelska finansministeriet. Wicksell<br />
skriver: «Emellertid är det ett skarpt huvud och, som sagt,<br />
jag inhämtade åtskilligt av samtalet; skulle bara önska att<br />
det hade räckt något längre; nu måste han gå så snart lunchen<br />
med kaffe var över – jag följde ändå honom till fots<br />
till hans rakstuga.» 1<br />
När Wicksell samma år pensionerades från sin professor i<br />
Lund flyttade han upp till Stockholm. Där bildade hans<br />
vän Eli Heckscher en förening som fick namnet<br />
Ekonomiska klubben. 2 Syfte var att Wicksell skulle få<br />
möjlighet att diskutera sina teorier med yngre nationalekonomer.<br />
Mötena ägde ofta rum i hemmiljö, t ex hemma<br />
* Nationalekonomiska institutionen, Stockholms universitet, 106 91 Stockholm. e-post: chs@ne.su.se. Jag är tacksam för värdefulla synpunkter från Mats Persson.<br />
1 Gårdlund 1990, sid 326.<br />
10 // ØKONOMISK FORUM NR. 6 2006 CLAES-HENRIC SIVEN