337 Gaularvassdraget, Lauevatn-Åmot
337 Gaularvassdraget, Lauevatn-Åmot
337 Gaularvassdraget, Lauevatn-Åmot
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2.7 Kulturminnevern.<br />
Området enerelt.<br />
2 13<br />
De berørte områdene må kulturhistorisk vurderes som en del<br />
av <strong>Gaularvassdraget</strong>.<br />
, På Skilbrei er det funnet en flintdolk fra yngre steinalder.<br />
Den kan knytes til den første jordbruksbosetningen. Det<br />
er også muligheter for å finne steinalderboplasser i fjellområdet,<br />
knyttet til jakt og fangst, eventuelt til beitebruk.<br />
Et viktig spørsmål er hvor langt tilbake bruken av utmarksbeiter<br />
går. Pollenanalyse fra nærliggende fjellområder viser<br />
bruk av fjellbeiter tilbake til bronsealderen,. muligens<br />
også steinalderen.<br />
Undersøkelser i andre fjellområder på Vestlandet har nylig<br />
påvist ødestøler fra jernalder og middelalder. Denne typen<br />
kulturminner vil det være viktig å oppspore i <strong>Gaularvassdraget</strong>._<br />
De vil kunna finnes i de nåværende stølsområdene,<br />
bI.a. i de områdene som berøres av Amot- og Lauvevatnprosjektene.<br />
I den delen av det berørte området har det vært flere gravhauger<br />
fra jernalderen som nå er fjernet. I dag kjehner en<br />
ta, gravhauger, en på Fauske og en på Bygstad. I gravhaugen<br />
på Bygstad ble det gjort spesialt interessante funn og-denne<br />
haugen hører med til de høyt prioriterte fornminner i landssammenheng.<br />
Man må regne med at bosetningen fra denne perioden er adskillig<br />
mer omfattenda enn funnene tilsier. Selv om. en stor<br />
del av kildematerialet til bygdenes forhistorie i bebodde<br />
områder er ødelagt, vil det fremdeles være viktige spor<br />
å finne under dagens åkre.