Her er menighetsblad nummer 3-2012. - Kirken i Alvdal - Den ...
Her er menighetsblad nummer 3-2012. - Kirken i Alvdal - Den ...
Her er menighetsblad nummer 3-2012. - Kirken i Alvdal - Den ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
den. Man ble opptatt av at folk skulle vite<br />
hva de deltok i når de deltok i nattv<strong>er</strong>den,<br />
og følgelig ble nattv<strong>er</strong>den knyttet til konfirmasjonen<br />
slik at man fikk adgang til å delta i<br />
nattv<strong>er</strong>den først ett<strong>er</strong> at man var konfirm<strong>er</strong>t.<br />
«Ov<strong>er</strong>høringen» var eksaminasjon d<strong>er</strong> konfirmantene<br />
ble testet i bibelkunnskap, trosbekjennelse<br />
og katekisme. I forbindelse med<br />
reformasjonen utarbeidet Luth<strong>er</strong> en stor og<br />
en liten katekisme, pedagogiske hjelpemidl<strong>er</strong><br />
til und<strong>er</strong>visning i kristen tro. Mange utarbeidet<br />
sine katekism<strong>er</strong> ett<strong>er</strong> Luth<strong>er</strong>s tid, og<br />
den kanskje mest brukte h<strong>er</strong> i landet var Erik<br />
Pontoppidans «Sannhet til gudfryktighet.»<br />
<strong>Den</strong> inneholdt fl<strong>er</strong>e hundre spørsmål og svar<br />
som konfirmantene skulle kunne utenat. For<br />
å bli konfirm<strong>er</strong>t måtte man delta i ov<strong>er</strong>høringen<br />
d<strong>er</strong> presten gikk ned gjennom midtgangen<br />
og spurte ut konfirmantene. Det var<br />
en tid da presten skulle foreta katekisasjon i<br />
forbindelse med prekenen, og det fantes en<br />
lovbestemmelse som sa at presten ikke måtte<br />
holde på (med katekisasjon og preken) m<strong>er</strong><br />
enn 1 time! Bestemmelsen indik<strong>er</strong><strong>er</strong> kanskje<br />
at det ikke var uvanlig å hold det gående<br />
leng<strong>er</strong><br />
Mange kjenn<strong>er</strong> kanskje uttrykket<br />
«å bekrefte dåpsløftet/dåpen» brukt som<br />
forklaring på hva konfirmasjon <strong>er</strong> – for ikke<br />
å si VAR! I gammel tid skulle konfirmanten<br />
med p<strong>er</strong>sonlig håndtrykk bekrefte sin<br />
tro ov<strong>er</strong>for presten. Men det begynn<strong>er</strong> å bli<br />
VELDIG lenge siden!<br />
I den katolske kirke <strong>er</strong> konfirmasjon<br />
et sakrament. Det <strong>er</strong> konfirmasjonen IKKE<br />
i den luth<strong>er</strong>ske kirke, og ikke alle luth<strong>er</strong>ske<br />
kirk<strong>er</strong> har konfirmasjon hell<strong>er</strong>. <strong>Den</strong> kirkelige<br />
handlingen <strong>er</strong> ikke noe «must» på lik<br />
linje med f.eks. dåp. Historisk sett har konfirmasjonen<br />
utviklet seg ved at element<strong>er</strong> fra et<br />
svært omfattende dåpsrituale <strong>er</strong> blitt løsrevet<br />
og gitt en egen, selvstendig betydning.<br />
I vår tid <strong>er</strong> adgangen til å delta i nattv<strong>er</strong>den<br />
løsrevet fra koplingen til konfirma-<br />
sjon, slik at også betydelig yngre barn også<br />
kan delta i nattv<strong>er</strong>den. Dette <strong>er</strong> fordi man<br />
ikke leng<strong>er</strong> op<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong> med et så intellektualistisk<br />
trosbegrep med ensidig vekt på å forstå/<br />
kunne forklare alt. Tro <strong>er</strong> m<strong>er</strong> enn å forstå!<br />
Et annet kjent uttrykk i forbindelse med<br />
konfirmasjon <strong>er</strong> «velkommen i de voksnes<br />
rekk<strong>er</strong>.» Uttrykket stamm<strong>er</strong> fra en tid da det<br />
var reelt: ett<strong>er</strong> konfirmasjon kunne man gå<br />
ut i lønnet arbeid – og faktisk få høy<strong>er</strong>e lønn.<br />
Var man konfirm<strong>er</strong>t, kunne man gifte seg i<br />
kirken osv. Slik <strong>er</strong> det heldigvis ikke i dag –<br />
selv om en del ungdomm<strong>er</strong> synes å tro at når<br />
man <strong>er</strong> konfirm<strong>er</strong>t, kan man gå på fest Men<br />
sånn <strong>er</strong> det ikke, for adgang til offentlig fest<br />
<strong>er</strong> knyttet til ald<strong>er</strong>.<br />
I dag <strong>er</strong> det ikke noen spesiell ell<strong>er</strong><br />
st<strong>er</strong>k diskusjon om konfirmasjonen, men<br />
på slutten av 1970-tallet og begynnelsen av<br />
1980-tallet var det en til dels heftig diskusjon<br />
i kirken om hvorvidt man skulle beholde<br />
konfirmasjonen i det hele tatt og hvordan<br />
man eventuelt skulle forstå og å kunne forsvare<br />
handlingen. Diskusjonen hadde også<br />
en sammenheng med at man på den tida<br />
utarbeidet en helt ny plan for konfirmantund<strong>er</strong>visningen.<br />
Konfirmant<strong>er</strong> anno <strong>2012.</strong><br />
På bispemøtet på Svalbard 11.-15. juni i år<br />
vedtok biskopene en uttalelse om klimautfordringen,<br />
og vi gjengir noe av den h<strong>er</strong>:<br />
«Bispemøtet har vært på Svalbard og opplevd<br />
naturens storhet og sårbarhet. Arktis<br />
<strong>er</strong> et baromet<strong>er</strong> for klimaet på hele kloden.<br />
De dramatiske klimaendringene <strong>er</strong> tydelige.<br />
På denne reisen har vi fått bekreftet en bred<br />
faglig enighet om at menneskenes forbruk<br />
av fossilt brennstoff <strong>er</strong> medvirkende årsak til<br />
disse endringene. Det hast<strong>er</strong> med å redus<strong>er</strong>e<br />
v<strong>er</strong>dens samlede klimautslipp.<br />
Klimaendringene ramm<strong>er</strong> v<strong>er</strong>dens fattigste<br />
hardest. De mest utsatte har minst ansvar<br />
for dagens situasjon… De industrialis<strong>er</strong>te<br />
landene må ta ansvar for å få utslippene drastisk<br />
ned.<br />
En ny int<strong>er</strong>nasjonal klimaavtale må på<br />
plass. Mens vi vent<strong>er</strong> på en slik avtale, må<br />
Menighetsbladets økonomi – vil du støtte?<br />
Det <strong>er</strong> vår oppfatning at veldig mange<br />
synes det <strong>er</strong> både hyggelig og nyttig å få<br />
<strong>menighetsblad</strong>et i postkassen. Slik det <strong>er</strong><br />
i dag utgis bladet fire gang<strong>er</strong> i året. Det <strong>er</strong><br />
tidkrevende å lage stoff til bladet, og det<br />
<strong>er</strong> kostnad<strong>er</strong> med trykking og utsendelse.<br />
Dessv<strong>er</strong>re klar<strong>er</strong> vi ikke å få regnskapet til<br />
å balans<strong>er</strong>e, utgivelsen av <strong>menighetsblad</strong>et<br />
<strong>er</strong> et und<strong>er</strong>skuddsforetakende. Til nå har<br />
utgiftene blitt dekket inn av blomst<strong>er</strong>fondet.<br />
Vi føl<strong>er</strong> nok ikke at det <strong>er</strong> riktig<br />
å bruke blomst<strong>er</strong>fondet til dette.<br />
Vi i Sokn<strong>er</strong>ådet har et ønske om<br />
å klare å utgi Menighetsbladet med fire<br />
numm<strong>er</strong> i året fremov<strong>er</strong> også, og ville<br />
6 7<br />
Norge bruke sine økonomiske og teknologiske<br />
mulighet<strong>er</strong> til å være et foregangsland.<br />
Det var viktig at Stortinget 7. juni vedtok et<br />
klimaforlik med en forpliktende og konkret<br />
tiltakspakke. Bispemøtet men<strong>er</strong> at målsettingene<br />
<strong>er</strong> for lite ambisiøse og <strong>er</strong> kritisk til<br />
at Norge ikke tar en større del av utslippskuttene<br />
hjemme. Kortsiktige nasjonale vinningshensyn<br />
ov<strong>er</strong>skygg<strong>er</strong> de langsiktige og<br />
globale p<strong>er</strong>spektivene. Vi må ta modig<strong>er</strong>e<br />
skritt enn det klimameldingen og klimaforliket<br />
legg<strong>er</strong> opp til.<br />
Skap<strong>er</strong>v<strong>er</strong>ket <strong>er</strong> en gave fra Gud. Det<br />
skal forvaltes og ikke forbrukes… Som en<br />
del av skap<strong>er</strong>v<strong>er</strong>ket utgjør vi mennesk<strong>er</strong> et<br />
fellesskap d<strong>er</strong> alle har rett til et trygt og v<strong>er</strong>dig<br />
liv. Det <strong>er</strong> vår moralske plikt å arbeide for<br />
rettf<strong>er</strong>dig fordeling…<br />
gj<strong>er</strong>ne ha klart å finansi<strong>er</strong>e dette selv.<br />
<strong>Den</strong> letteste måten å få til det på, <strong>er</strong> om<br />
det komm<strong>er</strong> et lite bidrag fra d<strong>er</strong>e les<strong>er</strong>e.<br />
Om alle benytt<strong>er</strong> giroen og gir et mindre<br />
beløp, <strong>er</strong> det til stor hjelp.<br />
Om vi kan få til dette, blir vi veldig<br />
glad! Det beste av alt: d<strong>er</strong>e vil fortsatt få<br />
Menighetsbladet i postkassen, uten at vi<br />
må ta midl<strong>er</strong> fra Blomst<strong>er</strong>fondet.<br />
På forhånd takk for støtten!<br />
Med vennlig hilsen<br />
Led<strong>er</strong> <strong>Alvdal</strong> Sokn<strong>er</strong>åd<br />
Marit Grøtting