Tangenten 3/2002 - Caspar Forlag AS
Tangenten 3/2002 - Caspar Forlag AS
Tangenten 3/2002 - Caspar Forlag AS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
matikkoppgave som vi kjenner den fra skolebøker.<br />
Vi bemerker at oppgaven er satt inn i en<br />
kontekst – taket til et hus. Ellers merker vi oss<br />
at tegningen inneholder mye informasjon, som<br />
ikke hadde vært strengt nødvendig for å svare<br />
på spørsmålene. Vi vil her bemerke følgende.<br />
Oppgaven som den var i utprøvingen hadde<br />
flere spørsmål, men mange ble kuttet ut etter<br />
at en fikk resultatene fra utprøvingen. Likevel,<br />
kan vi si at det er et poeng i matematikk å ta<br />
ut nødvendige opplysninger fra en mer komplisert<br />
situasjon.<br />
Forskningsprosjektet<br />
PISA prosjektet har en samlet inn mange opplysninger<br />
om elevene som har besvart oppgavene.<br />
Å undersøke slike sammenhenger kan<br />
gi mye interessant informasjon. PISA, som<br />
TIMSS tidligere, har gitt data til en rekke<br />
hovedfagsoppgaver ved ILS. Det er for eksempel<br />
opplagt interessant å se på hvordan gutter<br />
og jenter presterer på ulike oppgavetyper<br />
Det er også samlet inn opplysninger om<br />
elevenes etniske bakgrunn. Hvordan presterer<br />
minoritetselever i forhold til norske elever på<br />
PISA oppgavene. Dette ble tatt opp i en hovedoppgave<br />
ved Universitetet i Oslo (Dinh, <strong>2002</strong>).<br />
Et resultat som kan vises er at det er en klar<br />
sammenheng melom prestasjoner i matematikk<br />
og leseferdighet. Minoritetselever skårer<br />
lavere enn norske elever på oppgavene i undersøkelsen.<br />
Dinh har også gått nærmere inn på<br />
oppgavetyper og finner for eksempel at «minoritetselever<br />
skårer mye lavere enn majoritetselever<br />
på oppgaver som handler om grafer eller<br />
diagrammer».<br />
Andre hovedfagsoppgaver er under arbeid.<br />
For eksempel studeres hvordan konteksten i<br />
en oppgave virker inn på elevenes prestasjoner.<br />
Kontekstens betydning i oppgaven om epler<br />
blir for eksempel studert.<br />
Ved ILS er det nå en rekke hovedoppgaver<br />
under arbeid i lesing, matematikk og naturfag<br />
knyttet til PISA undersøkelsen.<br />
Hvilken betydning har PISA?<br />
Som nevnt innledningsvis har det vært mye<br />
diskusjon omkring PISA resultatene, noe som<br />
nok skyldes at de kom rett etter regjeringsskiftet<br />
i Norge og vi fikk en minister – Kristin<br />
Clemet – som klart ønsket å gjøre noe med<br />
skolen.<br />
I sammenlikning med andre land lå Norge<br />
omtrent på gjennomsnittet i alle områdene<br />
som ble testeet. I en mye sitert kommentar<br />
uttalte Kristin Clemet:<br />
Vi kan ikke ha ambisjoner om å være middels.<br />
Dette er skuffende sier utdanningsminister<br />
Kristin Clemet (H), og mener det er<br />
som norske utøvere hadde kommet hjem fra<br />
vinter-OL med bare fjerde-, femte- og sjetteplasser.<br />
Denne gangen kan vi ikke skylde<br />
på at finnene er dopet, sier hun. (Sitert etter<br />
NRK internettside 4. desember 2001)<br />
Det må her bemerkes at Finland skilte seg klart<br />
ut som best blant de nordiske landene i matematikk.<br />
«Look to Finland» har blitt en formulering<br />
som har dukket opp i ulike sammenhenger<br />
etter undersøkelse. Jeg skal ikke gå inn<br />
på rangeringen her, den finnes publisert en<br />
rekke steder. Jeg vil imidlertid trekke fram<br />
noen av de landene som kom etter Norge:<br />
Tsjekkia, Tyskland, Ungarn og Russland. Jeg<br />
har lyst til å stille spørsmålet – bør vi ikke si<br />
oss rimelig fornøyd med resultatet? Vi ligger<br />
på OECD gjennomsnittet og ikke dramatisk<br />
forskjellig fra Sverige og Danmark. Som et<br />
argument blir det ofte hevdet at Norge bruker<br />
mye penger på utdanning, men mitt sprøsmål<br />
er om kanskje ikke så mye går til utdanning i<br />
tangenten 3/<strong>2002</strong> 31