Hovedplan vannforsyning Hovedrapport - Sandefjord kommune
Hovedplan vannforsyning Hovedrapport - Sandefjord kommune
Hovedplan vannforsyning Hovedrapport - Sandefjord kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong><br />
Midtås høydebasseng<br />
<strong>Hovedrapport</strong><br />
Mai 2005
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport I<br />
DOKUMENTINFORMASJON<br />
Oppdragsgiver: <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Oppdrag: <strong>Hovedplan</strong> vann<br />
Oppdrag nummer: 704084<br />
Rapportnavn: <strong>Hovedrapport</strong><br />
Versjon:<br />
Nøkkelord:<br />
ASPLAN VIAK AS Øvrige kontorer:<br />
Longum Park, TK senteret<br />
Serviceboks 701<br />
4808 Arendal<br />
Mai 2005<br />
Arkiv (filnavn): \\tonsberg\sor\0_Oppdrag\9010_tonsberg\704084_hpv_sandefjord\F_Rapport<br />
er, notater\704084_r01_hovedrapport.doc<br />
Oppdragsansvarlig: Magne Kløve<br />
Oppdragsmedarbeidere:<br />
Tor-Albert Oveland<br />
Egenkontroll: Magne Kløve<br />
Dato, signatur: Mai 2005<br />
Telefon: 37 03 55 60<br />
Telefaks: 37 02 32 80<br />
E-post: arendal@asplanviak.no<br />
Foretaksregisteret : No 958 632 126 MVA<br />
ASPLAN VIAK SØR AS<br />
Longum Park, TK senteret<br />
Serviceboks 701<br />
4808 Arendal<br />
Telefon: 37 03 55 60<br />
Telefaks: 37 02 32 80<br />
E-post: arendal@asplanviak.no<br />
NO 958 632 126 MVA<br />
Kristiansand Tønsberg<br />
Molde Sandvika<br />
Risør Lyngdal<br />
Trondheim<br />
Skien<br />
Stavanger
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport II<br />
Forord<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> fikk utarbeidet hovedplan for <strong>vannforsyning</strong> i 1997. Det var nå behov for<br />
oppdatering av denne. Kommunen engasjerte Asplan Viak til å bistå med revisjon av hovedplanen.<br />
Asplan Viak utarbeidet planen i 1997 og er godt kjent i <strong>kommune</strong>n også fra senere oppdrag.<br />
Arbeidet har pågått i perioden april 2003 – mai 2005.<br />
Fra <strong>kommune</strong>n har følgende personer bidratt med informasjon og innspill:<br />
• Planlegger VA: Øystein Tranvåg (kontaktperson)<br />
• Seksjonsleder kommunalteknikk: Tore Saumelsen<br />
• Teknisk sjef: Hans Øvrum<br />
• Avdelingsleder anleggsavd.: Åge Haraldsen<br />
Fra Asplan Viak har følgende personer deltatt i oppdraget:<br />
• Siviling Magne Kløve (oppdragsleder)<br />
• Siviling Tor-Albert Oveland<br />
<strong>Hovedplan</strong>en består av to deler:<br />
Del 1: Sammendragsrapport<br />
Denne rapporten sammenfatter innholdet i planen og er skrevet for en ikke teknisk<br />
lesergruppe. Dokumentet egner seg som underlag for politisk behandling.<br />
Del 2: <strong>Hovedrapport</strong><br />
Teknisk rapport som innholder detaljerte beregninger og beskrivelser av planens innhold.<br />
Mai 2005<br />
Magne Kløve<br />
Sivilingeniør<br />
ASPLAN VIAK AS Øvrige kontorer:<br />
Longum Park, TK senteret<br />
Serviceboks 701<br />
4808 Arendal<br />
Telefon: 37 03 55 60<br />
Telefaks: 37 02 32 80<br />
E-post: arendal@asplanviak.no<br />
Foretaksregisteret : No 958 632 126 MVA<br />
Kristiansand Tønsberg<br />
Molde Sandvika<br />
Risør Lyngdal<br />
Trondheim<br />
Skien<br />
Stavanger
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport III<br />
INNHOLDSFORTEGNELSE<br />
FORORD II<br />
1 BAKGRUNN ..........................................................................................................1<br />
1.1 Innledning......................................................................................................1<br />
1.2 Hensikt med planen.......................................................................................2<br />
1.3 Planverk, planperiode og rullering .................................................................2<br />
1.4 Målformulering - standard..............................................................................2<br />
1.4.1 Orientering ..........................................................................................2<br />
1.4.2 Målformulering for <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> ...............3<br />
1.5 Hovedtiltak utført i perioden fra forrige hovedplan.........................................5<br />
1.6 Grunnlagsmateriale .......................................................................................7<br />
2 EKSISTERENDE VANNFORSYNING ...................................................................8<br />
2.1 Vannkilder .....................................................................................................8<br />
2.1.1 Farris...................................................................................................8<br />
2.1.2 Eikeren................................................................................................8<br />
2.1.3 Øvrige kilder........................................................................................8<br />
2.2 Vannbehandling ............................................................................................9<br />
2.3 Vannkvalitet...................................................................................................9<br />
2.4 Vannforbruk.................................................................................................10<br />
2.5 Ledningsnett................................................................................................13<br />
2.6 Pumpestasjoner og bassenger....................................................................15<br />
2.7 Driftskontroll ................................................................................................16<br />
2.8 Mangler ved dagens vannverk ....................................................................17<br />
2.9 Godkjenning av vannverket .........................................................................18<br />
3 DIMENSJONERINGSKRITERIER - VANNBEHOV .............................................19<br />
3.1 Generelt.......................................................................................................19<br />
3.2 Husholdningsforbruk....................................................................................19<br />
3.3 Offentlig forbruk...........................................................................................20<br />
3.4 Lekkasjemengder ........................................................................................20<br />
3.4.1 Generelt ............................................................................................20<br />
3.4.2 Metoder for måling av lekkasjetapet .................................................21<br />
3.4.3 Nytte av lekkasjekontroll ...................................................................21<br />
3.4.4 Lekkasjekontroll og lekkasjemålinger for <strong>Sandefjord</strong> ........................22<br />
3.5 Industriforbruk - industrireserve...................................................................23<br />
3.6 Jordbruksvanning ........................................................................................24<br />
3.7 Hagevanning hos abonnentene...................................................................24<br />
3.8 Befolkningsutvikling - vekst .........................................................................25<br />
3.9 Hytter 25<br />
3.10 Dimensjonerende vannforbruk ....................................................................27<br />
3.10.1 Årsforbruk .........................................................................................27<br />
3.10.2 Hagevanning - toppbelastning ..........................................................28<br />
3.10.3 Dimensjonerende vannforbruk..........................................................28<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
Side
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport IV<br />
4 LEDNINGSNETT - KAPASITET ..........................................................................29<br />
4.1 Innledning om nettmodell ............................................................................29<br />
4.2 Kalibrering av nettmodell .............................................................................29<br />
4.3 Dagens forsyningsproblemer.......................................................................31<br />
4.4 EDB-beregning av nettet .............................................................................31<br />
4.4.1 Programmet EPANET.......................................................................31<br />
4.4.2 Etablering av modell .........................................................................31<br />
4.4.3 Oppdatering av modellen..................................................................32<br />
4.4.4 Ledningsruhet ...................................................................................32<br />
4.4.5 Fordeling av vannforbruk ..................................................................33<br />
4.4.6 Inngangsdata - forutsetninger ...........................................................33<br />
4.4.7 Beregning nr 1: Midlere time/midlere døgn ......................................34<br />
4.4.8 Beregning nr 2: Maks timeforbruk i maks døgn................................34<br />
4.5 Trykk og trykksoneoppdeling.......................................................................36<br />
4.5.1 Generelt ............................................................................................36<br />
4.5.2 Trykknivå i nettet...............................................................................36<br />
4.5.3 Krav til min. trykk...............................................................................36<br />
4.5.4 Trykksoneoppdeling..........................................................................36<br />
5 BRANNVANN ......................................................................................................40<br />
5.1 Vannforsyning til brann................................................................................40<br />
5.2 Beregninger av brannvannskapasitet ..........................................................40<br />
5.3 Vannforsyning til sprinkleranlegg.................................................................41<br />
6 VANNKVALITET..................................................................................................42<br />
6.1 Generelt.......................................................................................................42<br />
6.2 Resultater ....................................................................................................42<br />
6.2.1 pH .....................................................................................................42<br />
6.3 Andre forhold knyttet til vannkvalitet............................................................45<br />
6.3.1 Bruk av asbestsement rør i vannledninger........................................45<br />
6.3.2 Diffusjon gjennom vannledninger......................................................46<br />
6.3.3 Forurensning av drikkevann som følge av trykkløst nett/undertrykk .46<br />
6.3.4 Endeledninger...................................................................................47<br />
6.4 Oppsummering vannkvalitet ........................................................................47<br />
7 SANERING AV LEDNINGSNETT OG LEKKASJEARBIED.................................48<br />
7.1 Sanering ......................................................................................................48<br />
7.2 Lekkasjearbeid ............................................................................................49<br />
8 VANNFORSYNING SANDEFJORD NORD.........................................................51<br />
8.1 Bakgrunn .....................................................................................................51<br />
8.2 Dagens forsyning.........................................................................................51<br />
8.3 Dimensjonering ...........................................................................................53<br />
8.3.1 Målt vannforbruk ...............................................................................53<br />
8.3.2 Økning vannforbruk...........................................................................53<br />
8.3.3 Dimensjonerende vannforbruk..........................................................54<br />
8.4 Svakheter dagens forsyning - nordre <strong>Sandefjord</strong> ........................................55<br />
8.5 Framtidig systemløsning..............................................................................55<br />
8.5.1 Anbefalt løsning Orerød....................................................................55<br />
8.5.2 Distriktstinndeling..............................................................................55<br />
8.5.3 Fordeler med skissert framtidig løsning ............................................56<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport V<br />
8.6 Nye ledningsanlegg i området Orerød/Torp ................................................56<br />
8.7 Konklusjon...................................................................................................57<br />
9 FORSYNINGSSIKKERHET.................................................................................58<br />
9.1 Forsyningssikkerhet - ordinær forsyning......................................................58<br />
9.2 Høydebasseng - formål ...............................................................................58<br />
9.3 Eksisterende situasjon.................................................................................59<br />
9.4 Bassengvolum i nabo<strong>kommune</strong>r .................................................................60<br />
9.5 Behov for bassengvolum .............................................................................60<br />
9.6 Alternativer til framtidig basseng plassering ................................................61<br />
9.6.1 <strong>Sandefjord</strong>sfjorden vest ....................................................................62<br />
9.6.2 Vesterøya/Østerøya..........................................................................63<br />
9.7 Sammenstilling av alternativer.....................................................................64<br />
10 RERSERVEVANNFORSYNING / BEREDSKAP .................................................66<br />
10.1 VIVs reservekilder .......................................................................................66<br />
10.2 Krisevannsforsyning ....................................................................................66<br />
10.2.1 Generelt ............................................................................................66<br />
10.2.2 Mulige uhell og krisesituasjoner i krig og fred ...................................66<br />
10.2.3 Aktuelle krisevannkilder for <strong>Sandefjord</strong>.............................................67<br />
10.2.4 Brønner i <strong>Sandefjord</strong>.........................................................................67<br />
11 TILTAK.................................................................................................................68<br />
11.1 Generelt.......................................................................................................68<br />
11.2 Investeringstiltak..........................................................................................68<br />
11.3 Driftstiltak.....................................................................................................72<br />
11.4 Plantiltak......................................................................................................74<br />
11.5 Sammenstilt tiltaksliste med kostnader........................................................76<br />
11.5.1 Investeringstiltak ...............................................................................76<br />
11.5.2 Driftstiltak ..........................................................................................77<br />
11.5.3 Plantiltak ...........................................................................................77<br />
12 HANDLINGSPLAN/ØKONOMI ............................................................................78<br />
12.1 Anbefalt handlingsplan/framdrift ..................................................................78<br />
12.2 Gebyrberegninger – økonomi......................................................................80<br />
12.2.1 Generelt om regler for beregning av VA gebyr .................................80<br />
12.2.2 Gjeld og fond i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>................................................80<br />
12.3 Gebyrberegninger........................................................................................80<br />
12.4 Konklusjon...................................................................................................82<br />
VEDLEGG<br />
Nr Beskrivelse<br />
1 Detaljerte gebyrberegninger<br />
TEGNINGER<br />
Nr Beskrivelse Datert Rev.<br />
HP-0001 Illustrasjon av utbyggingsplan Mai 2005<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport 1<br />
1 BAKGRUNN<br />
1.1 Innledning<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> har vedtatt å revidere hovedplan for <strong>vannforsyning</strong> fra år 1997. Handlingsplanen<br />
fra 1997 er fulgt relativt godt og de planlagte tiltakene er i stor grad gjennomført.<br />
Det har imidlertid kommet opp nye behov for tiltak og endringer i krav til drikkevannsforsyningen etter<br />
1997.<br />
Asplan Viak Sør har fått i oppdrag å utføre arbeidet i samarbeid med <strong>kommune</strong>n.<br />
I arbeidet med hovedplan vann inngår bla følgende hovedaktiviteter:<br />
Aktivitet Beskrivelse<br />
A Revisjon eksisterende hovedplan vann<br />
Dvs revidere og oppdatere sammendragsrapport (til slutt i planarabeidet) og<br />
hovedrapporten med følgende eksisterende kapitler:<br />
Bakgrunn/målformuleringer<br />
Eksisterende <strong>vannforsyning</strong><br />
Dimensjonering – vannbehov<br />
Ledningsnett – kapasitet<br />
Forsyningssikkerhet<br />
Reserve<strong>vannforsyning</strong>-beredskap<br />
Utbyggingsplan – økonomi<br />
I tilegg er følgende tema vurdert mer inngående enn de ble behandlet i forrige hovedplan vann.<br />
B Framtidig hovedforsyningssystem / forsyning fra VIV<br />
C Utvidet vurdering av sikkerhet/beredskap i forsyningen<br />
D Vannkvalitet i ledningsnettet<br />
E Utvidet vurdering av behov for høydebasseng<br />
F Sanering av ledninger og lekkasjer<br />
G Brannvann<br />
H Sikkerhet og beredskapsplan<br />
Arbeidet har pågått i perioden april 2003 – mai 2005.<br />
Det er i planperioden holdt jevnlige prosjektmøter mellom konsulent og <strong>kommune</strong>.<br />
I tillegg er det holdt møter med Mattilsynet, <strong>kommune</strong>lege og de største industriabonnentene i<br />
<strong>kommune</strong>n (Jotun, Pronova, Oleon, Grans bryggeri, Skjeggerød slakteri).<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport 2<br />
1.2 Hensikt med planen<br />
Miljøverndepartementet har gitt ut veilederen: «Veileder i utarbeidelse av hovedplan for <strong>vannforsyning</strong>».<br />
Hensikten med denne veilederen er å få utarbeidet nye hovedplaner i <strong>kommune</strong>ne som er realistiske og<br />
gjennomførbare.<br />
I mange <strong>kommune</strong>r har det vært utarbeidet hovedplaner som ikke har vært realistiske og mulige å<br />
gjennomføre. Det skyldes at kostnadene har vært for høye og utbyggingstiltakene har stoppet opp i<br />
budsjettdebatten i <strong>kommune</strong>n.<br />
Hensikten med en revisjon er å oppdatere status for <strong>vannforsyning</strong>en ut fra nye forutsetninger definere<br />
nye tiltak. Det skal gjøres nye vurderinger av behov for utbygging og andre tiltak for å gi en<br />
tilfredsstillende <strong>vannforsyning</strong>.<br />
Det skal spesielt legges vekt på å beskrive kostnader og avgiftssiden i planen slik at det er samsvar<br />
mellom kostnadsnivået og ambisjonene i planarbeidet.<br />
1.3 Planverk, planperiode og rullering<br />
<strong>Hovedplan</strong> <strong>vannforsyning</strong> er en temaplan under <strong>kommune</strong>planen. Kommuneplanen sin måldel og<br />
arealdel er rammeverk for hovedplanen. Kommuneplanen er en overordnet plan og hovedplan vann går<br />
mer i detalj omkring <strong>vannforsyning</strong>en.<br />
Planhorisonten er beholdt til år 2044 (dvs 40 år fram i tid) mht til prognoser for befolkning, vannforbruk<br />
og levetid for tekniske anlegg eks ledninger. For hovedledninger kan levetiden være 80-100 år og det er<br />
da naturlig å se noe lengre fram i tid ved tiltak knyttet til hovedledningsanlegg.<br />
Mht til prioritering og handlingsplaner med angivelse av tiltak med utføringsår er en horisont på 10 år<br />
benyttet. Det er vanskelig å planlegge i detalj hva som vil skje etter 10 år. Nye krav, lover og endringer i<br />
forutsetninger vil også forandre på handlingsplanen.<br />
Det anbefales at hovedplan <strong>vannforsyning</strong> revideres ca hvert 4. år. Dette sikrer at <strong>kommune</strong>n har en<br />
oppdatert hovedplan slik at langsiktig planlegging blir ivaretatt og endringer i forutsetninger kan<br />
innarbeides i planen.<br />
1.4 Målformulering - standard<br />
1.4.1 Orientering<br />
Som grunnlag for hovedplanen og framtidig handlingsprogram ble det formulert konkrete mål for<br />
<strong>vannforsyning</strong>en i Sandfjord <strong>kommune</strong> ved forrige hovedplan vann fra 1997.<br />
Disse målene er nå vurdert på nytt og korrigert ut fra dagens situasjon. Målformuleringer som er endret<br />
siden sist rullering er markert med kursiv.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport 3<br />
Hovedmål for <strong>vannforsyning</strong>en i Sandfjord er følgende:<br />
A. Nok vann<br />
B. Godt vann<br />
C. Sikker <strong>vannforsyning</strong><br />
D. Vann til alle<br />
E. Effektiv <strong>vannforsyning</strong><br />
1.4.2 Målformulering for <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
A. NOK VANN<br />
A.1 Vannverket skal levere nok vann til eksisterende og planlagt boligbygging innenfor <strong>kommune</strong>ns<br />
grenser.<br />
A.2 Vannlevering til vanlig, lite vannkrevende industri kan skje i hele <strong>kommune</strong>n.<br />
A.3 Vannkrevende industri (industri, bryggeri, slakteri, vaskeri mm) skal få nok vann til ordinært<br />
forbruk (etter avtalte mengder) i de utpekte industriområdene.<br />
A.4 Hagevanning. Det tillates å vanne i hagen 2 dager i uken. Hagevanning tillates bare i den grad<br />
<strong>vannforsyning</strong>en har kapasitet til ut over forsyning til boliger og industri.<br />
A.5 Jordbruksvanning. Vannverket ønsker til en viss grad å forsyne til jordbruksvanning. Kommunen<br />
vurderer hver enkelt søknad ut fra en studie av kapasiteten i ledningsnettet , dvs dagens<br />
situasjon. Nye avtaler om uttak til vanningsvogner skal ikke inngås.<br />
A.6 Lekkasjene i ledningsnettet skal holdes under 90 l/pd. Aktiv lekkasjekontroll skal drives<br />
kontinuerlig.<br />
A.7 Statisk trykk på hovedledninger skal være 30 - 80 mVS (målt på tilkoblingspunktet – kommunal<br />
ledning).<br />
A.8 Driftstrykket på hovedledningene holdes mellom 20 og 80 mVS under vanlige forsyningsforhold.<br />
Ved maksimal forbrukssituasjon skal trykket ikke være lavere enn 15 mVS på hovedledninger .<br />
A.9 Alle bolig- og industriområder skal ha sentrale punkter med kapasitet for brannuttak.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport 4<br />
A.10 Sentrumsområdene og idustriområdene skal ha brannvannsforsyning med kapasitet 50 l/s (Krav<br />
Plan og bygningsloven) mot 20 mVS (selvpålagt trykkrav).<br />
A.11 Brannslukking i boligområder skal baseres på en kombinasjon av bruk av brannbil med tank og<br />
uttak fra kommunalt nett. Krav til total vannmengde er 20 l/s (Plan og bygningsloven).<br />
A.12 Boligområder med 150 mm ledinger og større skal ha en brannvannskapasitet på 20 l/s fra<br />
kommunalt nett mot 10 mVS (midlere time maks døgn).<br />
A.13 Boligområder med ledningsnett i dimensjon 100 mm og mindre skal ha en brannvannskapasitet<br />
på 12 l/s mot 10 mVS (midlere time maks døgn).<br />
A.14 Vannverkene skal forsyne vann til sprinkleranlegg ut fra på forhånd avtalte mengder og trykk<br />
(egen tabell utarbeides).<br />
B. GODT VANN<br />
B.1 Vannverket i <strong>Sandefjord</strong> skal forsyne vann som tilfredsstiller den nye forskriftene til drikkevann<br />
vedtatt 2002.<br />
B.2 Vannverket skal være godkjent av MATTILSYNET.<br />
B.3 Vannkvaliteten for kilder, i behandlingsanlegg (VIV) og på ulike tappepunkt i nettet (<strong>Sandefjord</strong>),<br />
skal dokumenteres i et kontrollprogram.<br />
B.4 Kommunens driftsoperatører skal ha tilfredsstillende kunnskap og kvalifikasjoner for å drive<br />
vannverket.<br />
C. SIKKER VANNFORSYNING<br />
C.1 Forsyningssystemet skal ha nødvendig reservekapasitet til å håndtere alle hovedledningsbrudd<br />
og havari i hovedanleggene og sikre forsyningen i reparasjonstiden.<br />
C.2 Brudd på ledninger skal ikke gi avbrudd i forsyningen for store områder med mer enn 2000<br />
personer (tosidig forsyning).<br />
C.3 Avbrudd i <strong>vannforsyning</strong>en på inntil 8 timer på dagtid skal ikke skje oftere enn hver 6. måned for<br />
det enkelte forsyningsområde. Avvik fra målet registreres og vurderes særskilt.<br />
C.4 Avstengning av ledningsstrekk med brudd skal starte senest 1 time etter at melding om brudd er<br />
mottatt.<br />
C.5 Ledningsbrudd repareres omgående dersom dette berører mer enn 10 boliger eller<br />
næringsvirksomhet som er avhengig av vann i produksjonen. For øvrig repareres ledningsbrudd<br />
snarest mulig innenfor normal arbeidstid.<br />
C.6 Det aksepteres at vannverket forsynes fra Farris/Eikeren i ordinær forsyning. Som nødreserve i<br />
tilfelle en alvorlig kildeforurensning, skal det være et opplegg for å gi befolkningen vann til<br />
husholdning (matlaging og drikke) fra en krisevannkilde eller ved hjelp av tankvogner.<br />
C.7 <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> skal ha maks bassengvolum tilsvarende ¾ av vannforbruket i et maks<br />
døgn (23 000 m 3 ). Utjevningsvolumet i bassenget skal ikke være høyere enn 25% av<br />
døgnforbruket i et gjennomsnitts døgn.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - hovedrapport 5<br />
D. VANN TIL ALLE<br />
D.1 Ledningsnettet bygges ut i takt med utbygging av nye byggeområder for boliger.<br />
D.2 Vann til hytter. Vannverket skal tilby helårsforsyning til alle hytter som ønsker dette, forutsatt at<br />
avløp er ordnet.<br />
D.3 Utover dekningsområdene for de kommunale vannverkene vil <strong>kommune</strong>n gjennom teknisk<br />
rådgivning og tilskuddsordning medvirke til at private <strong>vannforsyning</strong>sanlegg har nok vann, godt<br />
vann og sikker <strong>vannforsyning</strong>.<br />
E. EFFEKTIV VANN FORSYNING<br />
E.1 Vannverket skal løse sine oppgaver effektivt og på rimeligste måte.<br />
E.2 Kostnadene ved den kommunale <strong>vannforsyning</strong>en skal dekkes av kommunale vannavgifter.<br />
E.3 Vannmålere kreves for alle bygg som ikke er rene boligbygg samt for industri og<br />
jordbruksvanning.<br />
E.4 Vannverket fristilles innenfor de økonomiske rammer som ovenfor er angitt i forhold til den øvrige<br />
<strong>kommune</strong>økonomien.<br />
E.5 Kapitalverdien i ledningsnettet skal holdes på dagens nivå eller øke.<br />
1.5 Hovedtiltak utført i perioden fra forrige hovedplan<br />
Investeringstiltak<br />
Tabell 1 viser investeringstiltak som ble vedtatt ved behandling av forrige hovedplan (1997), og hva<br />
status er i dag (2003).<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 6<br />
Tabell 1 Status for vedtatt handlingsplan 1997<br />
Nr Investering Planlagt<br />
gjennomført<br />
1 Pumpeledning Mosserød - Midtås<br />
(~500/600 mm, 1100 m)<br />
2 Rehabilitering av 375 mm ledn fra<br />
Midtås mot Heimdal (ca 2,5 km)<br />
3 Utskifting av ledning mot Varden 315<br />
mm PVC PN10 (300 m)<br />
4 Forsterkning ledningsnett for økt<br />
forsyning til hytter (Vesterøya)<br />
5 Kamfjordåsen pumpestasjon og Hegna<br />
trykkreduksjonsventil<br />
6 Olympiaveien/Krokmoveien<br />
(400 mm, 1100 m)<br />
7 Basseng og ledningsanlegg Østerøya<br />
(1000 m 3 )<br />
Status/kommentar<br />
2000 Ikke gjennomført.<br />
Vurderes på nytt i denne planen.<br />
1999 Delvis gjennomført.<br />
2001: 300 m skiftet Heimdal<br />
2002: 600 m skiftet ut i Pinaveien<br />
2003: 570 m skiftet ut på Hasle<br />
Ca 1,0 km utskiftning gjenstår.<br />
1998 Ikke gjennomført.<br />
2001-2002 Delvis gjennomført:<br />
ca 300 m skiftet ut på Ormestad.<br />
ca 300 m ny ledning i Kjærboveien<br />
Ca 1,6 km utskiftning gjenstår i<br />
Vesterøyveien.<br />
1996 Gjennomført i 1996/1997.<br />
1997 og 2005 Delvis gjennomført.<br />
1998: 525 m skiftet ut i Olympiaveien<br />
Ca 550 m gjenstår i Krokemoveien.<br />
2010 Ikke gjennomført.<br />
8 Div investeringer maskinpark Årlig Gjennomført.<br />
9 Fornying av ledningsnett og utskifting av<br />
eternitt, galv stål og grå<br />
støpjernsledninger<br />
Årlig Gjennomført.<br />
10 Trykkreduksjonsventil Vesterøya 1998 Ikke gjennomført.<br />
Som det framgår av tabellen over er hoveddelen av tiltakene i planen gjennomført.<br />
Tiltak som ikke er gjennomført og fortsatt er aktuelle tas med i denne planens handlingsplan.<br />
I tillegg til de tiltak som var med i forrige handlingsplan er følgende tiltak gjennomført som vist i Tabell 2.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 7<br />
Tabell 2 Andre større investeringstiltak gjennomført i perioden 1997-2003<br />
Nr Investering Gjennomført Status/kommentar<br />
11 Rehablitering av ca 1000 m<br />
315 PVC ledning i Hegnaveien<br />
med ny 355 PE ledning.<br />
Planarbeider<br />
2001 Vellykket utskiftning ved utblokking og<br />
inntrekking av ny ledning. Prosjekt<br />
gjennomført som konsekvens av<br />
forprosjekt tiltak ledningsnett.<br />
I det etterfølgende er de viktigste planarbeidene som er utført i perioden listet opp:<br />
Tabell 3 Noen plantiltak utført i perioden<br />
Navn rapport År Kommentar<br />
Forprosjekt tiltak ledningsnett 1998 Forprosjekt for å konkretisere<br />
rehabilitering og utskiftningstiltak for<br />
ledninger fra hovedplan vann.<br />
Ny utgave av nettmodell 2001 Epanet modell etablert fra Gemini VA<br />
Vurdering brannvann Kullerød nord 2001 Vurdering av løsning for sprinklervann i<br />
nytt industriområde<br />
Forsyning Torp 2002 Vurdering av framtidig <strong>vannforsyning</strong> til<br />
Torp<br />
Epanet og driftskontroll 2003-4 Prosjekt for å øke nytten av<br />
driftskontrollanlegget og vurdere nytte av<br />
kobling mellom Epanet data og<br />
driftskontroll data.<br />
Kalibrering av nettmodell 2004 Det er gjennomført en målekampanje for<br />
måling og mengder og trykk i<br />
ledningsnettet med påfølgende<br />
kalibreringen av nettmodellen.<br />
1.6 Grunnlagsmateriale<br />
<strong>Hovedplan</strong>arbeidet er utført med grunnlag i opplysninger/informasjon fra teknisk etat i <strong>Sandefjord</strong><br />
<strong>kommune</strong> og kunnskap fra tidligere oppdrag og befaringer foretatt ved ulike anlegg i vannverket.<br />
Det viktigste grunnlagsmaterialet har vært:<br />
• Gemini VA ledningsdatabase<br />
• Vannkvalitetsdata<br />
• Div data fra <strong>kommune</strong>n vedr driftsdata, vannforbruk, gebyr og kostnader<br />
• Data fra driftskontrollanlegg<br />
• Div notat, nettberegninger mv tidligere utført av Asplan Viak Sør<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 8<br />
2 EKSISTERENDE VANNFORSYNING<br />
2.1 Vannkilder<br />
Sandfjord <strong>kommune</strong> er tilknyttet Vestfold Interkommunale Vannverk (VIV). Kommunen ble knyttet til<br />
forsyning fra VIV i 1968.<br />
VIV benytter pr i dag Farris i Larvik <strong>kommune</strong> som vannkilde.<br />
Forsyningen til <strong>Sandefjord</strong> skjer ved inntak i Farris, behandling på VIVs behandlingsanlegg på Seierstad,<br />
vannet blir deretter pumpet fra Seierstad via VIVs overføringsledning til <strong>Sandefjord</strong>.<br />
I <strong>Sandefjord</strong> er det inntak til det kommunale vannverket på tre ulike punkter langs overføringsledningen.<br />
VIV er i ferd med å bygge ut Eikeren som ny vannkilde. Arbeid med overføringsledning er godt i gang og<br />
behandlingsanlegg er under detaljprosjektering. Anlegget skal settes i drift i 2005.<br />
Når Eikeren er utbygget vil VIV ha en fullverdig reserveforsyning i tilfelle utfall av en av de to<br />
vannkildene/behandlingsanleggene.<br />
2.1.1 Farris<br />
Det er lagt inntaksledninger på dypt vann i Farris. Farris er en meget stor vannkilde med lang<br />
oppholdstid og stor dybde. Inntaket ligger under sprangsjiktet og vannet der er normalt ikke i kontakt<br />
med overflatevannmassene.<br />
På grunn av sin størrelse og store dybde regnes Farris som en bra vannkilde. I år 2002 ble fargefjerning<br />
innført i vannbehandlingen slik at rentvannet i dag tilfredsstiller krav i drikkevannsforskriften.<br />
Farris forsyner vann til <strong>Sandefjord</strong> (samt deler av Andebu via <strong>Sandefjord</strong>s nett), Stokke, Tønsberg,<br />
Nøtterøy, Tjøme, Re, Holmestrand og Borre via VIV sitt forsyningssystem. I tillegg tar Larvik og<br />
Porsgrunn <strong>kommune</strong> vann fra Farris.<br />
Farris har meget stor kapasitet.<br />
2.1.2 Eikeren<br />
Eikeren er også en stor vannkilde med god vannkvalitetet. Planlagt vannbehandling for Eikeren er:<br />
partikkelfjerning (marmorfilter), karbonatisering (CO2 + marmorfilter) og desinfeksjon (klor evt UV).<br />
I følge VIV vil normalt Eikeren forsyne de nordlige deler av Vestfold mens Farris fortsatt vil forsyne de<br />
sørlige <strong>kommune</strong>r i fylket.<br />
2.1.3 Øvrige kilder<br />
Det inngår ikke andre permanente vannkilder i forsyningsnettet for <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Den tidligere vannkilden for vannverket er Goksjøen. Kilden fungerer i dag som krisevannkilde for<br />
vannverket og benyttes til privat jordbruksvanning.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 9<br />
Kilden ligger nær forsyningsområdet men det er svært mye aktivitet i nedbørsfeltet med påfølgende<br />
negativ påvirkning av vannkvaliteten. Kilden er derfor ikke egnet som drikkevannkilde.<br />
2.2 Vannbehandling<br />
Vannet som forsynes <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> behandles i VIVs behandlingsanlegg på Seierstad.<br />
Behandlingsanlegget inneholder følgende elementer:<br />
• Inntaksledning i Farris til dybde -40 m med siler i inntakskammer<br />
• Tilsetting av fellingsmidler for utfelling av humus/farge<br />
• Hurtigsandfilter for partikkelfjerning og fjerning av humus/farge<br />
• Alkalisering med kalkslurry<br />
• Desinfeksjon med klor og ammoniakk<br />
• Pumping ut på overføringsledning<br />
VIV har ansvaret for drift av vannbehandlingsanlegget og vannkvalitet ut av anlegget.<br />
2.3 Vannkvalitet<br />
Vannkvaliteten for råvann fra Farris, rentvann på Seierstad, Orerød basseng (<strong>Sandefjord</strong>) måles og<br />
dokumenteres av VIV. I tillegg gjøres det målinger av vannkvaliteten i nettet i <strong>Sandefjord</strong> og bl a på<br />
Midtås basseng.<br />
Rentvannskvaliteten fra Seierstad og vannkvaliteten på Orerød er meget lik.<br />
Vannkvaliteten fra VIV dokumenteres på internett og i årsrapporter mv. Etter at VIV innførte<br />
fargefjerning i vannbehandlingen er vannkvaliteten meget stabil over året. Mindre variasjoner i<br />
temperatur kan imidlertid oppstå.<br />
Til orientering er noen få hovedparametre vist for rentvannet fra VIV i Tabell 4. En komplett liste er vist<br />
på www.viv.no.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 10<br />
Tabell 4 Vannkvalitet VIV noen utvalgte parametre (måling 16 februar 2004)<br />
Drikkevannsforskriften Dato: Dato:<br />
Parameter_for_vannkvalitet_hos_abonnent 08.07.2002 16.02.2004 Merknad<br />
Nr: Parameter Enhet Grenseverdi VIV-verdi<br />
1 Farge mg/l Pt 20 5<br />
4 Turdbiditet FNU 4 0,11<br />
5 Clostridium perfringens antall/100ml 0 0<br />
6 E-coli antall/100ml 0 0<br />
7 Intestinale enterokokk antall/100ml 0 0<br />
8 Kimtall 22 o C antall/ml 100 0<br />
9 Koliforme bakterier antall/100ml 0 0<br />
18 Aluminium mg/l Al 0,2 0,081<br />
19 Ammonium mg/l N 0,50 0,009<br />
24 Bly µg/l Pb 10
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 11<br />
I perioden september -april er vannforbruket gjennomgående lavt. Forbruket er normalt lavest i oktober<br />
til desember. I januar til mars øker forbruket moderat i noen år, noe som kan tyde på frosttapping.<br />
Om sommeren fra mai til august er vannforbruket høyt. Dette skyldes dels hagevanning hos<br />
abonnentene, dels forbruk til et stort antall hytter og fritidsboliger og dels forsyning til jordbruksvanning i<br />
sommermånedene.<br />
Variasjonen i vannforbruk over året er derfor stor. Vannforbruket om sommeren i et hagevanningsdøgn<br />
kan være opp til dobbelt så stor som det gjennomsnittlige forbruket over året.<br />
Figur 1 viser vannforbruk pr mnd for noen utvalgte år i perioden 1994-2001.<br />
(1000 m3/mnd)<br />
1 000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
Hagevanningssesong<br />
1994<br />
1997<br />
1999<br />
2001<br />
2003<br />
jan feb mars april mai juni juli aug sep okt nov des<br />
Figur 1 Vannforbruk pr måned i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Figur 1 viser at forbruket på høsten er tilnærmet likt i alle de utvalgte årene.<br />
Forbruket i sommerperioden er svært avhengig av antall soldøgn, temperatur og ”behov” for<br />
hagevanning. For eksempel var hagevanningen i 1994 meget høy, mens den i 1999 var meget lav.<br />
I perioden januar til april varierer forbruket en del i de utvalgte årene.<br />
Vi gjør oppmerksom på at lekkasjesøkingskampanjer og reparasjoner av brudd/lekkasjer påvirker<br />
kurvene over noe.<br />
Midlere vannforbruk over året i 2003 var 18 219 m 3 /døgn. Høyeste målte døgnforbruk for <strong>Sandefjord</strong> de<br />
siste 10 år er 15 juni 1994 da døgnforbruket ble målt til hele 39.373 m 3 /døgn.<br />
Maks målt døgnforbruk de siste 3 år ligger på ca 30-31 000 m 3 /døgn.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 12<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>s døgnkvote fra VIV er 38.500 m 3 /døgn. Det er imidlertid sjelden at kvoten<br />
overskrides.<br />
Årsforbruk<br />
Figur 2 viser utviklingen av det totale vannforbruket for <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> i perioden 1985-2003.<br />
Mill m3/år<br />
10.0<br />
9.5<br />
9.0<br />
8.5<br />
8.0<br />
7.5<br />
7.0<br />
6.5<br />
6.0<br />
5.5<br />
5.0<br />
Vannforbruk <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Faktisk forbruk<br />
Trendlinje<br />
1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Mill m3/år 8.7 8.9 8.8 8.3 7.9 7.2 7.1 7.93 6.87 7.76 7.07 7.04 7.10 6.42 6.40 6.86 6.91 6.50 6.65<br />
Figur 2 Vannforbruk pr år i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> i perioden 1985-2003<br />
Som det går fram av figuren har vannforbruket i <strong>Sandefjord</strong> hatt en meget positiv utvikling de siste 17 år.<br />
Nedgangen fra 1986 til 2003 på 31% skyldes i all hovedsak reduksjon i lekkasjer.<br />
Vannforbruket til industri og jordbruk/vanning i perioden har blitt noe redusert, men i perioden har også<br />
folketallet økt med anslagsvis 15-20%.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 13<br />
2.5 Ledningsnett<br />
Oversikt<br />
Figur 3 viser et oversiktskart for <strong>Sandefjord</strong> vannverk hvor plassering av VIVs hovedledning,<br />
inntakspunkter fra VIV, ledningsnett <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>, høydebassenger og pumpestasjoner framgår.<br />
= Inntak VIV<br />
Orerød hb,pst<br />
(VIV)<br />
Skolmerød pst<br />
VIV ledn 1000<br />
mm<br />
VIV ledn 800<br />
mm<br />
Figur 3 Oversiktkart <strong>Sandefjord</strong> vannverk<br />
Hunstok pst<br />
Mosserød pst<br />
(VIV)<br />
Midtås hb<br />
Kamfjordåsen<br />
pst<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 14<br />
Hovednett og fordelingsnett<br />
Vannledningsnettet deles inn i hovedledninger og forsyningsledninger.<br />
VIV ledn<br />
Skolmar, inntak<br />
VIV<br />
Figur 4 <strong>Sandefjord</strong> – sentrale områder<br />
(hovedledninger (600-200 mm): røde, gule og noen grønne ledninger,<br />
fordelingsledninger (200-50 mm): noen grønne, lilla og blå ledninger)<br />
Hovedledningsnettet i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> består av:<br />
Mosserød pst, inntak<br />
VIV<br />
Midtås hb<br />
• Hovedledning av eternitt fra VIVs ledning ved Skolmar til Hystad:<br />
Første delen fra Skolmar til Krokemoveien har dimensjon Ø600 mm. Fra Olympiaveien til Hystad<br />
ligger ledning med dimensjon Ø400 mm. På strekningen fra Krokemoveien til Olympiaveien legges<br />
det Ø400 mm i duktilt støpjern.<br />
• Hovedledning fra VIVs ledning ved Raveien til pumpestasjon ved Mosserød av eternitt med<br />
dimensjon Ø600 (tilhører VIV).<br />
• Hovedledninger fra Mosserød pumpestasjon til basseng på Midtåsen av Ø400 mm (grått støpjern).<br />
• Hovedledning fra Midtås høydebasseng over Hasle til Heimdal i dimensjon 600 mm og 500 mm<br />
(duktilt støpjern).<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 15<br />
• Tverrforbindelse fra Krokemovegen til Mosserød i dimensjon Ø250 mm eternitt og Ø225 støpjern<br />
som fortsetter fra Mosserød til Vera fabrikker med dimensjon Ø375 mm og Ø300 mm i grått støpjern.<br />
• Ledning fra basseng Midtås mot sentrum i dimensjon Ø400 mm og Ø300 mm.<br />
Fordelingsnettet består hovedsakelig av ledninger i dimensjon fra Ø250 mm og nedover til Ø50 mm.<br />
Fordelingsnettet sørger for den interne transporten av vann i de ulike fordelingssonene i <strong>Sandefjord</strong>.<br />
Ledninger lagt før 1960 er av grått støpjern. Dette utgjør hoveddelen av nettet.<br />
I perioden 1960-1970 ble det lagt ledninger av eternitt (asbestsement).<br />
Etter 1970 er ledningsnettet lagt av rør av PVC og duktilt støpjern. Duktile støpjernsrør har innvendig<br />
sementforing for å beskytte mot korrosjon.<br />
Stikkledninger i nettet er av galvanisert stål, kobber og polyetylen (PE). Ledninger av galvanisert stål<br />
vil etter hvert gro igjen og må skiftes ut.<br />
Etter 1980 er det i all hovedsak lagt ledninger av PE på stikkledningene.<br />
Vannledningsnettet i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> utgjør til sammen ca 349 km med vannledninger i bruk (inkl<br />
private ledninger og interkommunale ledninger). De kommunale ledningene utgjør alene 332 km.<br />
2.6 Pumpestasjoner og bassenger<br />
Hunstok pumpestasjon:<br />
Pumpestasjon på Hunstok forsyner vann fra bassenget på Midtås mot lukket forsyningsområde på<br />
Fokserød. Pumpestasjonen ble bygget i 1988 og er i god stand.<br />
Pumpestasjonen har 3 pumper. Pumpene styres mot et trykk på kt 165. Under normal forsyning skal to<br />
pumper kunne forsyne opp til ca 40 l/s. Disse pumpene er turtallsregulerte og alternerer.<br />
Den tredje pumpen er større og skal kobles inn ved brann eller sprinkling. Pumpen skal gå sammen<br />
med en av de små pumpene og skal kunne levere opp til 50 l/s (totalt 70 l/s mot kt 165).<br />
Stasjonen ligger med golvnivå på kt 88.<br />
Skolmerød pumpestasjon:<br />
Pumpestasjonen ble bygget i 1990. Stasjonen forsyner vann til et lukket forsyningsområde på<br />
Skolmerød.<br />
Pumpestasjonen er utstyrt med fire turtallsregulerte pumper som hver leverer 9,5 l/s mot 35 mVS.<br />
Samlet kapasitet for pumpestasjonen er 40 l/s.<br />
Pumpestasjonen ligger ca på kt 78 med golvnivå. Stasjonen styres mot et trykknivå i sonen på kt 125.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 16<br />
Kamfjordåsen pumpestasjon:<br />
Pumpestasjonen forsyner byggefeltet på Kamfjordåsen. Anlegget ble bygget i 1970 og oppgradert i<br />
1997. Det ble installert 3 stk pumper som har turtallsregulering og styres mot utgående trykk.<br />
De øverste abonnentene i sonen ligger på kt 100 og pumpestasjonen løfter trykket til ca kt 130-140.<br />
Pumpestasjonen ligger ca på kt 63.<br />
Orerød pumpestasjon:<br />
Pumpestasjon som står i forbindelse med VIVs basseng på Orerød på kt 105.<br />
Denne stasjonen er ikke i drift til daglig. Stasjonen brukes som reserve i tilfelle brann på Torp Flyplass.<br />
Stasjonen vil slå inn hvis trykket i nettet faller under et definert nivå, kt 155, og Hunstok pumpestasjon<br />
ikke klarer denne leveransen.<br />
Mosserød pumpestasjon<br />
Hovedpumpestasjon som løfter vannet inn fra VIV sin ledning til Midtåsen høydebasseng.<br />
Pumpestasjonen ligger på kt 70.<br />
Pumpestasjonen består av to pumper med sleperingsmotor.<br />
I dagens situasjon kan en pumpe gi ca 1600 m 3 /t mens to pumper gir 1900 m 3 /t. Pumpestasjonen er i<br />
god stand.<br />
Basseng Midtås<br />
Bassenget på Midtås fungerer som utjevningsvolum for forsyningen fra VIVs ledning.<br />
Bassenget er et sirkulært basseng i betong og har et volum på 15.000 m 3 og høyeste vannstand i<br />
bassenget er ca kt 114.<br />
Ny innvendig og utvendig leider ble skiftet ut ca 1998. Samme år ble lokale lekkasjer undersøkt og<br />
utbedret.<br />
2.7 Driftskontroll<br />
Kommunen har i løpet av de siste årene bygget ut et omfattende driftskontrollanlegg. Anlegget er av<br />
fabrikat Danfoss og er utviklet i Danmark.<br />
Det er driftssentraler på teknisk etat og på kloakkrenseanlegget på Enga.<br />
Anlegget styrer og overvåker stasjoner både på vannledningsnettet og på kloakksiden.<br />
På vannsiden er anlegget utstyrt med 21 trykksensorer i nettet som overvåker trykket. Disse sensorene<br />
er plassert på strategiske punkt i nettet og er meget nyttige i driften av nettet.<br />
I tillegg overvåkes vannforbruket inn til hver av de 10 sonene som ledningsnettet er delt inn i . Signaler<br />
fra vannmålerne sendes til driftskontrollanlegget. Signalene lagres der slik at historiske data kan hentes<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 17<br />
fram. Spesielt er dette egnet for måling av nattforbruk. Det er på denne måten enkelt å holde oversikten<br />
over lekkasjer i nettet ved å overvåke minste nattvannføring over tid.<br />
Figur 5 viser et skjermbilde fra <strong>kommune</strong>ns driftskontrollanlegg.<br />
Figur 5 Skjermbilde vannmålere/trykksensorer <strong>Sandefjord</strong> vannverk<br />
Driftskontrollanlegget gir god forståelse av nettet og er et nyttig hjelpemiddel i drift av nettet.<br />
Det er i år 2003/2004 arbeidet med et prosjekt for ytterligere å øke nytten og bruken av data fra<br />
driftskontrollanlegget.<br />
2.8 Mangler ved dagens vannverk<br />
Hensikten med hovedplanen er å klarlegge avviket mellom eksisterende forhold og befolkningens mål for<br />
<strong>vannforsyning</strong>en. Deretter skal de nødvendige tiltak som kreves for å oppnå målene belyses og<br />
vurderes.<br />
Tilstanden til <strong>Sandefjord</strong> vannverk er i utgangspunktet brukbar.<br />
Enkelte punkter vurderes likevel som mangler eller problemer ved <strong>Sandefjord</strong> vannverk. Blant disse kan<br />
følgende nevnes:<br />
• Den totale bassengkapasiteten for <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> er noe lav. Det er ønskelig med et større<br />
volum for å øke sikkerheten i forsyningen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 18<br />
• Ledningsnettet har store deler med ledninger av grått støpjern, galvanisert stål og eternitt som er<br />
utsatt for korrosjon og tilgroing. Lekkasjene i nettet forekommer hovedsakelig i de deler som har<br />
ledningsnett av grått støpjern, asbestsement og galvaniserte rør.<br />
• Ledningsnettetet består av en del endeledninger. Abonnenter knyttet til disse endeledningene kan<br />
få forringet vannkvalitet på grunn av stillestående vann og oppsamling av korrosjonsprodukter og<br />
grums.<br />
• Ved utfall av pumpestasjonen på Seierstad vil inntaket på Skolmar lukkes av VIV.<br />
Forsyningsmessig vil det være ugunstig for <strong>Sandefjord</strong> fordi alt vann til vestsiden av <strong>Sandefjord</strong> må<br />
transporteres via tverrforbindelsen fra Mosserød til Krokemoveien.<br />
• Noen høyereliggende områder i byen har kapasitetsproblemer eller lavt trykk.<br />
• Enkelte industriområder har begrenset brannvannskapasitet.<br />
• Kommunen har områder med mange abonnenter som har ensidig forsyning (Vesterøya, Østerøya,<br />
Soløkka mv). Disse områdene er sårbare mht ledningsbrudd.<br />
• Kommunen har ikke tilbakesslagssikring i brannkummer eller oversikt over tilbakeslagssikring hos<br />
abonnenter på nettet som kan utgjøre en risiko mht forurensning ved tilbakesug ved trykkløst nett<br />
(havner, slakteri, industri mv). Når det gjelder egne anlegg er det en del anlegg med<br />
tilbakeslagssikring men ikke full oversikt over alle anlegg (pumpestasjoner, havner, mv). EN-<br />
NS1717 bør innarbeides.<br />
2.9 Godkjenning av vannverket<br />
Vannkilden Farris og VIVs behandlingsanlegg på Seierstad har godkjenning i hht drikkevannsforskriften.<br />
Det er VIVs ansvar at behandlingsanlegg og kilde er godkjent og tilfredsstiller gjeldene forskrift for<br />
drikkevannsforsyning.<br />
I følge siste revisjon av forskrift for drikkevann er det MATTILSYNET som er godkjenningsmyndighet for<br />
<strong>vannforsyning</strong>ssystemet internt i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Søknad om godkjenning av vannverket er utarbeidet av <strong>kommune</strong>n parallelt med hovedplanen og sendt<br />
til godkjenning i 1997 (<strong>kommune</strong>styret var da godkjenningsmyndighet). Godkjenningen gjelder fortsatt<br />
og det er ikke gjennomført vesentlig endringer som påvirker godkjenningen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 19<br />
3 DIMENSJONERINGSKRITERIER - VANNBEHOV<br />
3.1 Generelt<br />
I dette kapittelet skal dagens og framtidig forbruksmønster kartlegges. Dette gjøres ved å sette opp<br />
vannbudsjett for dagens og framtidig situasjon. Dette danner grunnlag for dimensjoneringskriteriene som<br />
ledningsnett og vannverk må oppfylle innenfor den perioden planen skal gjelde for, 2004-2044.<br />
Vannforbruket er i det etterfølgende splittet opp i følgende kategorier:<br />
• husholdningsforbruk<br />
• offentlig forbruk<br />
• industriforbruk<br />
• hagevanning<br />
• jordbruksvanning<br />
• hytter<br />
• lekkasjer<br />
3.2 Husholdningsforbruk<br />
Husholdningsforbruk eller vannforbruk i boligen er i dag godt kartlagt via vannmålere som er satt ut hos<br />
et representativt utvalg av abonnentene. En del <strong>kommune</strong>r har også satt inn målere hos alle<br />
abonnentene.<br />
I strøk uten mye hagevanning vil forbruket ligge på 110 - 150 l/pd Med hagevanning vil forbruket være i<br />
størrelsesorden 140 - 180 l/pd.<br />
For <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> har det i tidligere planarbeid vært benyttet et spesifikt forbruk på 150 l/pd.<br />
Ut fra en vurdering av forholdene i <strong>Sandefjord</strong> og erfaringstall fra andre sammenlignbare vannverk er det<br />
brukt et spesifikt vannforbruk på 160 l/pd i denne planen.<br />
Husholdningsforbruket fordeler seg slik:<br />
bad 45 l/pd<br />
håndvask, tannpuss 10 l/pd<br />
WC 30 l/pd<br />
mat + drikke 5 l/pd<br />
oppvask 15 l/pd<br />
rengjøring 5 l/pd<br />
klesvask 30 l/pd<br />
bilvask 5 l/pd<br />
diverse 15 l/pd<br />
Til sammen 160 l/pd<br />
Det er imidlertid ikke uvanlig at totalleveransen av vann til nye boligområder uten lekkasjer ligger på over<br />
250 l/pd. Vannforbruket er altså i disse tilfellene vesentlig høyere enn gjennomsnittet på 160 l/pd når<br />
hagevanningen inkluderes.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 20<br />
Undersøkelser tyder på at dette forbruket heller vil gå ned enn å stige som følge av mer<br />
vannbesparende armatur i boligene.<br />
3.3 Offentlig forbruk<br />
Det offentlige forbruket inkluderer:<br />
a) Vannverkets eget forbruk til rengjøring<br />
b) Forbruk til brannslukking<br />
c) Forbruk til spyling av ledninger, gater og avløpsanlegg<br />
d) Forbruk til vanning av parker, idrettsanlegg o.a.<br />
e) Forbruk til skoler, sykehjem, barnehager, svømmehall m.v. og alle offentlige bygg<br />
For pkt. a-d foreligger det estimater for en del <strong>kommune</strong>r. Dette forbruket overstiger ikke 25 l/pd.<br />
Mange <strong>kommune</strong>r har målere på alle offentlige bygg, slik at forbruket under pkt. e) kan kontrolleres.<br />
Slike målinger viser forbruk i størrelsesorden 20 - 30 l/pd.<br />
I <strong>kommune</strong>r som har målere på offentlige bygg, ligger det målte offentlige forbruket inne i<br />
industriforbruket. For <strong>Sandefjord</strong> er ca 121.000 m 3 tilsvarende 9 l/pd, forbruk til offentlige bygg inkludert i<br />
industriforbruket.<br />
Det er i de videre beregninger benyttet 9+25=34 l/pd som totalt spesifikt offentlig forbruk. Dvs både målt<br />
og ikke målt offentlig forbruk<br />
Et offentlige forbruk på 25 l/pd tilsvarer derfor punkt a-d samt det vannforbruket i punkt e som i dag ikke<br />
måles inn i industriforbruket.<br />
3.4 Lekkasjemengder<br />
3.4.1 Generelt<br />
Lekkasjevannmengdene er betydelige i norske vannledningsnett. Lekkasjemengden omfatter lekkasjer<br />
på hovedledninger og stikkledninger, frosttapping og lekkasjer/sløsing inne hos abonnentene. Defekte<br />
klosetter og pakningslekkasjer kan utgjøre en del av vanntapet. Men ofte er det store lekkasjer i<br />
ledningsnettet som bidrar mest.<br />
Lekkasjene er større i Norge i forhold til andre land pga.:<br />
• Generelt god tilgang på vann med lave kostnader<br />
• Høyt trykk i ledningsnettet<br />
• Dårlig anleggsutførelse<br />
• Mangel på drift og kontrollsystem for å holde nettet tett<br />
Det siste forholdet er det absolutt viktigste.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 21<br />
3.4.2 Metoder for måling av lekkasjetapet<br />
Lekkasjemengden i et system kan måles/beregnes etter to ulike metoder:<br />
• Vannbudsjett-metoden<br />
• Minimum nattvannførings-metoden<br />
Vannbudsjettmetoden innebærer å beregne tapet som en differanse mellom totalt forbruk og summen<br />
av de mer kjente forbrukerne til husholdning (150 l/pd), offentlig (50 l/pd) og industri (målt). Denne<br />
metoden gir en brukbar nøyaktighet dersom en tar utgangspunkt i perioder av året uten hagevanning.<br />
Minimum nattvannføring (MNV) vil hovedsakelig bestå av lekkasjer og er derfor det mest direkte<br />
uttrykk for lekkasjemengden.<br />
Netto nattvannføring (dvs. lekkasjene) kan beregnes som:<br />
l = t - (i + a . f) der<br />
l = ukjent lekkasjemengde (m 3 /h)<br />
t = målt MNV i hele nettet (m 3 /h)<br />
i = nattforbruk hos industri målt (m3/h)<br />
a = antall abonnenter<br />
f = legalt nattforbruk hos abonnentene (l/abon . h).<br />
Dersom det ikke er store variasjoner i trykket i nettet, kan beregnet lekkasje om natten regnes over til<br />
lekkasje pr. døgn ved å multiplisere med 24 timer. Er trykket om dagen lavere, blir lekkasjene på<br />
døgnbasis noe mindre. En kan da multiplisere med 22 - 23 timer, avhengig av trykkvariasjonene.<br />
Det legale nattforbruket hos abonnentene kan måles i nye områder uten lekkasje eller i eldre deler av<br />
ledningsnettet som er finkjemmet for lekkasjer.<br />
Det legale nattforbruket i Norge (i perioder uten hagevanning og frosttapping) er 1-4 l/abon . h for relativt<br />
store nett. Mindre nett har et lavere legalt nattforbruk dersom laveste forbruk over en periode på noen<br />
timer måles.<br />
3.4.3 Nytte av lekkasjekontroll<br />
Motivasjonen for å innføre lekkasjekontroll og få redusert lekkasjevannet er følgende:<br />
• redusere vannføringsavhengige driftskostnader til pumping og vannbehandling<br />
• bedre trykkforholdene i nettet under belastningstopper og frigjøre kapasitet<br />
• forskyve kapasitetsøkende tiltak inn i framtiden<br />
• redusere størrelsen og kostnader for nye anleggsdeler ved å benytte lavere spesifikke forbrukstall<br />
i dimensjoneringen<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 22<br />
• redusere kostnader og volum for forestående utbygging av nødvendig bassengvolum<br />
• redusere reparasjonskostnader for ledningsnettet ved å begrense lekkasjens omfang og<br />
skadevirkninger, undergravning mm<br />
• færre driftsforstyrrelser i <strong>vannforsyning</strong>en ved at lekkasjer oppdages på et tidligere tidspunkt<br />
Samlet gir dette en positiv gevinst av lekkasjesøking ned til en nedre grense. For mange vannverk ligger<br />
denne grensen rundt 100-150 l/pd. Reduksjon av lekkasjer under dette nivået vil ikke lønne seg.<br />
For <strong>Sandefjord</strong> ligger derimot denne grensen lavere på grunn av nettets utforming og forbruksmønsteret<br />
med flere store vannforbrukere.<br />
3.4.4 Lekkasjekontroll og lekkasjemålinger for <strong>Sandefjord</strong><br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> får utført lekkasjekontroll og målinger av VIV sitt lekkasjelag. Disse utfører jevnlig<br />
lekkasjemålinger og lekkasjekontroll i <strong>Sandefjord</strong>. Det ble påvist lekkasjer som er utbedret.<br />
Gjennomgående har <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> god kontroll med lekkasjene i <strong>kommune</strong>n.<br />
Figur 6 viser lekkasjeandelen i samtlige av VIVs <strong>kommune</strong>r i perioden 1994-2001 (hentet fra ”Evaluering<br />
av lekkasjekontrollarbeidet i VIV, 2003, Asplan Viak Sør). Figuren viser at <strong>Sandefjord</strong> har lavest<br />
lekkasjeandel av samtlige <strong>kommune</strong>r i VIV.<br />
liter/p/d<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Lekkasjetall i VIV området<br />
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Figur 6 Lekkasjeandel i <strong>kommune</strong>r forsynt av VIV i 1994-2003 (liter/person pr døgn)<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> hadde tom 1992 de laveste spesifikke lekkasjemengdene innen VIV.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
89<br />
92<br />
Holmestrand<br />
Nøtterøy<br />
Tønsberg<br />
Stokke<br />
Borre<br />
<strong>Sandefjord</strong><br />
For 2003 er lekkasjemengden beregnet til 92 l/pd. Det tilsvarer en lekkasjemengde på 1,4 mill m 3 /år.
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 23<br />
Det forutsettes i planen at lekkasjenivået skal holdes under 90 l/pd i framtiden. Dette samsvarer med<br />
beregnet optimalt lekkasjenivå for hele VIV.<br />
3.5 Industriforbruk - industrireserve<br />
Eksisterende situasjon<br />
Industriforbruket i <strong>Sandefjord</strong> måles med måler hos alle storforbrukere av vann. Det er i dag ca 500<br />
målere som er registrert og betaler vannavgift etter forbruk.<br />
Forbrukerne som har vannmålere kan deles i flere kategorier. Hoveddelen er småindustri, butikker,<br />
gårdsbruk, bensinstasjoner mm som har et lavt vannforbruk, under 4.000 m 3 .<br />
Den neste gruppen består av bedrifter, sykehus/institusjoner, idrettsanlegg, hoteller, havnevesenet,<br />
større gårdsbruk mm som har et vannforbruk mellom 4.000 m 3 og 35.000 m 3 .<br />
De store vannforbrukende bedriftene er store fabrikker, slakteri og bryggeri. Vannforbruket for disse<br />
bedriftene er opp til 700-800.000 m 3 /år for en fabrikk.<br />
Total vannmengde solgt over vannmåler var i 1994: 2, 3 mill m 3 og i 1995 2,2 mill m 3 (eks salg av vann<br />
til Andebu). For år 2002 og 2003 er tilsvarende tall ca 2,25 mill m 3 og 2,4 mill m 3 . Dvs at målt forbruk<br />
har holdt seg tilnærmet konstant i perioden.<br />
Tabell 5 viser de største industriforbrukerne i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>. Tallene stammer fra utskrifter for<br />
vannforbruk i 1994, 2002 og 2003.<br />
Tabell 5 Industriforbruk til forbrukere over 20.000 m3/år i <strong>Sandefjord</strong> i 1994, 2002 og 2003<br />
Storforbrukere Årsforbruk 1994 Årsforbruk 2002 Årsforbruk 2003<br />
Pronova Oleochemicals AS 832.000 m 3 723 000 m 3 901 000 m 3<br />
Pronova Biocare AS 522.000 m 3 444 000 m 3 533 000 m 3<br />
Jotun AS 183.000 m 3 147 000 m3 183 000m 3<br />
Skjeggerød AS (slakteri) 52.000 m 3 56 000 m3 57 000 m 3<br />
Grans Bryggeri 97.000 m 3 127 000 m 3 119 000 m 3<br />
Andebu <strong>kommune</strong> 91.000 m 3 78 000 m3 69 000 m 3<br />
Owens Corning/Flowtite 42.000 m 3 12 000 m 3 11 000 m 3<br />
Rica Park hotell 33.000 m 3 27 000 m 3 27 000 m 3<br />
Enge Hansen 35.000 m 3 - -<br />
<strong>Sandefjord</strong> havnevesen 32.000 m 3 37 000 m 3 39 000 m 3<br />
Nygård Sykehjem 21.000 m 3 14 000 m 3 14 000 m 3<br />
Pers Kjøkken - - 20 000 m 3<br />
Framtidig situasjon<br />
Vannforbruk til den eksisterende industrien vil sannsynligvis ikke øke i fremtiden pga. økt resirkulering,<br />
intern prosessomlegging og det stigende avgiftsnivået, særlig på avløpssiden.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 24<br />
På den andre siden kan det komme ønsker om <strong>vannforsyning</strong> til ny industri eller utvidelse av<br />
eksisterende industri.<br />
Det er i planprosessen holdt møter med storforbrukerne i <strong>kommune</strong>n. Tabell 6 viser oppsummering av<br />
de største forbrukerne<br />
Tabell 6 Framtidig vannforbruk for storforbrukere<br />
Bedrift Stipulert framtidig forbruk Kommentarer<br />
Oleon 400-450 000 m 3 /år Planlagt ca 40% reduksjon av nettvann som følge<br />
av bruk av sjøvann til kjøling (2004).<br />
Pronova Biocare Ca 50-100 000 m 3 /år 80-90% reduksjon som følge av planlagt bruk av<br />
sjøvann til kjøling (2005).<br />
Grans bryggeri 120 000 m 3 /år Framtidig forbruk ca som i dag.<br />
Sjeggerød slakteri 60-70 000 m 3 /år Noe økning i forhold til i dag.<br />
Jotun Ca 140 000 m 3 /år Framtidig forbruk ca som i dag.<br />
Planlagt overgang til kjøling med sjøvann medfører en reduksjon i industriforbruk med ca 700 000 m 3 /år<br />
for storforbrukerne. Oleon og Pronova vil imidlertid ha mulighet til fortsatt å kunne bruke kommunalt<br />
vann til kjøling i situasjoner med utfall av eget kjøleanlegg eller ved høye temperaturer i sjøen.<br />
Konklusjonen blir derfor at årlig samlet industriforbruk for dagens bedrifter vil gå ned med ca 30%.<br />
Dette vil være positivt mht kapasitet mot Framnes området.<br />
Det må derfor legges inn en reserve for 2-3 etableringer av storforbrukere. Vi legger derfor inn en<br />
industrireserve i planen, tilsvarende 700.000 m 3 /år i år 2035.<br />
3.6 Jordbruksvanning<br />
Det foreligger en intensjonsavtale mellom <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> og Sandar Bondelag om uttak av vann<br />
til jordbruksvanning. I tillegg er det en leveringsavtale mellom <strong>kommune</strong>n og hver enkelt abonnent.<br />
Avtalen innebærer at maksimalt uttak for en abonnent skal være 15-20 m 3 /t (5,5 l/s).<br />
Vannforbruket måles med vannmålere og varierer fra år til år.<br />
Høyeste jordbruksvanning over de siste 10 år er 250.000 m 3 . Dette settes derfor til dimensjonerende<br />
verdi for jordbruksvanning i framtiden.<br />
Omfanget av jordbruksvanning antas imidlertid å gå vesentlig ned.<br />
3.7 Hagevanning hos abonnentene<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> ligger i en sone av landet hvor hagevanning er ønskelig sett fra abonnentens side.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 25<br />
Vannverket bruker reservekapasiteten som ligger i dagens forsyningssystem til hagevanning. Det kan<br />
ofte synes som om abonnentene tror at <strong>vannforsyning</strong>snettet er dimensjonert for uhemmet vanning.<br />
Restriksjoner av hagevanning i form av vanning bare annenhver dag er i praksis tilnærmet fri<br />
hagevanning. Abonnentene får da likevel tilfredsstilt sine behov innenfor reguleringsbestemmelsene.<br />
For at restriksjonene skal ha effekt, må vanning ikke være tillatt oftere enn 2 dager i uken. Dette har vist<br />
seg å gi en klar reduksjon i forbruket.<br />
Vannverket dimensjoneres således ikke for fri vanning.<br />
På årsbasis utgjør hagevanning gjennomsnittlig 20 l/pd.<br />
Det som imidlertid er kritisk er at denne vannmengden forsynes til abonnentene samtidig over et kort<br />
tidsrom.<br />
Det er gjort en rekke målinger av vannforbruk ved fri hagevanning. Spesifikk hagevanning i liter pr<br />
person i timen (lp/t) i tillegg til ordinært middelforbruk er avhengig av størrelse og type forsyningsområde.<br />
Den spesifikke hagevanningen avtar med størrelsen på forsyningssystemet.<br />
For <strong>Sandefjord</strong> vil vi regne med av hagevanning vil utgjøre ca 45 l/pt i gjennomsnitt ved stor<br />
hagevanning, i tillegg til vanlig middelforbruk. Dette utgjør ca 70% av det som er anslått hvis det ikke<br />
skulle være noen restriksjoner.<br />
3.8 Befolkningsutvikling - vekst<br />
Vannforsyningsanlegg har lang levealder og må dimensjoneres for fremtiden. Følgelig må en forsøke å<br />
ivareta utviklingen i befolkningsmønster både når det gjelder mengde og lokalisering.<br />
Innbyggertallet pr 1 januar 2004 var 40 992 personer. Vi regner med 100% tilknytning til<br />
<strong>vannforsyning</strong>snettet.<br />
For å beregne antall personer i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> i år 2044 er det forutsatt en årlig befolkningsøkning<br />
på 0,9% i året. Dette er i henhold til prognoser i <strong>kommune</strong>planen for <strong>Sandefjord</strong>. Det vil si at<br />
befolkningen i <strong>Sandefjord</strong> i år 2044 forutsettes å være 55 750 personer.<br />
Dersom veksten skulle overstige dette ligger det i dimensjoneringen en industrireserve som kan utnyttes<br />
både for befolkning og industri.<br />
3.9 Hytter<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> har mange hytter i forsyningsområdet.<br />
Det er skilt mellom helårs <strong>vannforsyning</strong>, sommervann, vannpost, egen brønn og andre. Antall hytter i<br />
de forskjellige kategoriene er vist i Figur 7.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 26<br />
Antall hytter<br />
1000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Vannpost<br />
Innlagt<br />
sommervann<br />
1996 607 770 144 514<br />
2004 475 950 208 402<br />
Figur 7 Vannforsyning til hytter 1996-2004 (antall hytter)<br />
Helårs forsyning<br />
1996<br />
2004<br />
Ikke vann (egen<br />
løsning)<br />
Totalt er det ca 2035 hytter. Av disse har 1633 vann fra det kommunale vannverket. Dette er 112 flere<br />
enn i 1996. Som det framgår har 64 hytter i perioden fått helårs forsyning.<br />
Hovedtyngden av hyttene ligger på Østerøya og Vesterøya. Grunnlagsinformasjonen er hentet ut fra<br />
<strong>kommune</strong>ns bygningsdatabaser av <strong>kommune</strong>ns edb avdeling.<br />
Det forventes økt ønske om innlagt vann og sommervann fra hytteeiere i området. Det er regnet med<br />
samme antall hytter i år 2044 som i dag med begrunnelse i at antall nye hytter som bygges er lavt og at<br />
noen hytter gjøres om til helårsboliger.<br />
Uttak til hytter utgjør bare 1-2% av det totale vannforbruket. Vann til hytter forsynes i hovedsak i<br />
sommerhalvåret og gir derfor bare utslag for lokal kapasitet i ledningsnettet.<br />
For hytter med innlagt sommervann eller helårsforsyning er det regnet med et gjennomsnitt på 3,0<br />
personer (tilsvarende 2 pe) i sommermånedene (4 mnd). Dette fordi det er forventet noe lavere forbruk<br />
på en hytte. For boliger er det regnet med ca 3,0 personer pr bolig.<br />
I dagens situasjon har 1158 hytter sommerledning/helårs forsyning (tilsvarende 2316 pe). Vannforbruk<br />
for hytter med vannpost er lavt og bidrar lite. For dagens situasjon er det regnet med et årlig forbruk til<br />
hytter på 150.000 m 3 . For framtidig situasjon regnes dette forbruket økt til 300.000 m 3 .<br />
For framtidig situasjon i år 2044 regnes det med at samtlige hytter (dvs 2035 hytter, tilsvarende 4070<br />
samtidige personer i hytter) kan få enten sommerledning eller helårs forsyning.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 27<br />
3.10 Dimensjonerende vannforbruk<br />
3.10.1 Årsforbruk<br />
Dimensjonerende vannforbruk på årsbasis vil ut fra forutsetningene ovenfor bli som vist i Tabell 7.<br />
Tabell 7 Spesifikt vannforbruk i 2002, 2003 og 2044 regnet som et normalår<br />
År 2002 År 2003<br />
År 2044<br />
Kategori m3/år l/pd m3/år l/pd m3/år l/pd<br />
Husholdningsforbruk (inkl målt) 2 340 000 160 2 376 000 160 3 256 000 160<br />
Målt forbruk jordbruk 39 800 3 54 077 4 40 000 3<br />
Målt forbruk næring 2 209 000 151 2 167 000 148 1 500 000 103<br />
Målt fobruk Andebu 79 000 5 69 000 5 90 000 6<br />
Offentlig forbruk 366 000 25 371 000 25 509 000 25<br />
Hytter 150 000 10 150 000 10 300 000 21<br />
Hagevanning 26 000 2 88 000 6 406 975 20<br />
Industrireserve 700 000 34<br />
Lekkasje 1 295 000 89 1 375 000 92 1 831 388 90<br />
Sum 6 505 000 445 6 650 000 450 8 633 363 461<br />
Antall personer tilknyttet 40 074<br />
40 680<br />
55 750<br />
Som det framgår er framtidig vannforbruk i år 2044 anslått til 8,63 mill m3 i året med de forutsetninger<br />
som er gjort. Figur 8 visualiserer dagens og framtidig fordeling av vannforbruk.<br />
Figur 8 Grafisk fordeling av vannforbruk 2003 og 2044.<br />
3.50<br />
3.00<br />
2.50<br />
Mill m3/år2.00<br />
1.50<br />
1.00<br />
0.50<br />
0.00<br />
Husholdnin<br />
gsforbruk<br />
(inkl målt)<br />
Målt forbruk<br />
jordbruk<br />
Målt forbruk<br />
næring<br />
Målt fobruk<br />
Andebu<br />
Offentlig<br />
forbruk<br />
År 2003<br />
År 2044<br />
År 2003 2.38 0.05 2.17 0.07 0.37 0.15 0.09 - 1.38 6.65<br />
År 2044 3.26 0.04 1.50 0.09 0.51 0.30 0.41 0.70 1.83 8.63<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
Hytter<br />
Hagevannin<br />
g<br />
Industrirese<br />
rve<br />
Lekkasje Sum
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 28<br />
3.10.2 Hagevanning - toppbelastning<br />
Dersom vannverket skal dekke hagevanning tilsvarende tillatt hagevanning 2 dager i uken regner vi med<br />
et spesifikt forbruk på 30-35 l/pt i tillegg til ordinært forbruk. Det tilsvarer vanning med en slange hos 1<br />
av 4 abonnenter samtidig. Dette utgjør i år 2044 en hagevanning for boligene på ca 500 l/s.<br />
Vanning fra hytter er forbudt.<br />
Disse tallene ligger til grunn for beregning av forbruk i maks time/ maks døgn i Tabell 8.<br />
Beregningene viser imidlertid at hyttene påvirker det totale vannforbruket i liten grad.<br />
3.10.3 Dimensjonerende vannforbruk<br />
Følgende totale maks døgn- og timefaktor er derfor brukt i de videre beregninger.<br />
Maks døgnfaktor: 1,72 ( = 31 000/18 000)<br />
Maks. timefaktor: 1,65 (forholdet maks timeforbruk/midlere forbruk i det aktuelle døgnet)<br />
Maks døgnfaktor er basert på målte verdier for de senere år.<br />
Maks timefaktor er stipulert basert på erfaringstall fra andre <strong>kommune</strong>r og målinger for <strong>Sandefjord</strong><br />
<strong>kommune</strong> fra 2004. Målinger med driftskontrollanlegget over lengre tid vil gi bedre grunnlag for å<br />
beregne faktoren.<br />
Tabell 8 viser dimensjonerende vannforbruk for <strong>Sandefjord</strong> vannverk.<br />
Tabell 8 Dimensjonerende vannforbruk i år 2044 sammenlignet med 2002<br />
Befolkn.<br />
Spes.<br />
forbruk Midl døgn Maks døgn<br />
Maks time<br />
År p l/pd m3/d l/s m3/d l/s l/s<br />
År 2003 40 680 450 18 219 211 31 701 367 587<br />
År 2044 55 750 461 23 653 274 41 156 476 762<br />
Som det går fram av tabellen vil forbruket kunne overstige dagens kvote for <strong>Sandefjord</strong> i et maks døgn<br />
(38 500 m 3 /d) innen noen år med den døgnfaktoren som er benyttet.<br />
Det forutsettes imidlertid at <strong>kommune</strong>ns kvote vil bli økt av VIV i løpet av de nærmeste år. Som følge av<br />
utbyggingen av Eikeren vil VIV få tilnærmet fordoblet sin ordinære kapasitet.<br />
Kommunens økte vannbehov i framtiden vil derfor kunne forsynes uten problemer.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 29<br />
4 LEDNINGSNETT - KAPASITET<br />
4.1 Innledning om nettmodell<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> gjorde sine første beregninger med EDB-modeller av deler av ledningsnettet<br />
allerede i 1983.<br />
I 1990 ble det imidlertid etablert en modell som dekket hele <strong>kommune</strong>n. Arbeidet ble utført av VIAK AS i<br />
samarbeid med <strong>kommune</strong>n. Denne modellen har vært mye brukt i tiden etter og modellen har blitt<br />
vedlikeholdt etter hvert som det er gjort endringer i nettet.<br />
EDB beregningene har vært utført med programmet VANNETT fram tom 1996.<br />
I forbindelse med hovedplanarbeidet i 1997 ble det utarbeidet en ny nettmodell basert på programvaren<br />
EPANET.<br />
I år 2001 ble modellen konvertert direkte fra GEMINI VA basen. Alle ledninger i dimensjon 90 mm og<br />
større er nå med i modellen. Og alle ringledninger < 90 mm er også inkludert. Modellen er nå meget<br />
detaljert og inneholder ca 3400 ledninger.<br />
4.2 Kalibrering av nettmodell<br />
Det er vinteren og våren 2004 gjennomført en målekampanje på hovedledningene i de fleste av de 10<br />
distriktene for å kontrollere beregningsresultater med målte verdier. Pr i dag er samtlige soner med<br />
unntak av sone 6 og 7 sjekket ut. Oversikt over de ulike soner framgår av<br />
Det er i denne prosessen påvist mange stengte eller strupede ventiler som skulle ha vært åpne. Dette er<br />
stort sett rettet opp, men i 2-3 av distriktene er det fortsatt avvik en hittil ikke har funnet årsaken til.<br />
Disse områdene arbeides det videre med.<br />
Resultatet av målingene er vist i Tabell 9.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 30<br />
Tabell 9 Resultater målinger/kalibrering<br />
Område Utført måling Resultat Årsak til avvik/endring i<br />
modell<br />
Distrikt 1 Utført måling i forb. med Mye lavere trykk i Olympiaveien Stengt ventil på Ø225 mm<br />
tapping i sone 2<br />
enn forventet<br />
PVC gjennom<br />
Krokenskogen og Ø160<br />
mm PVC i Sportsveien<br />
Distrikt 2 Måling i forbindelse med Mye større trykkfall i systemet 4-5 stengte ventiler.<br />
nettdrift hos Jotun<br />
enn forventet<br />
Distrikt 3 Måling i forbindelse med God overenstemmelse mellom Ingen kalibrering<br />
test av brannvannskapasitet<br />
i Bjerggata<br />
måling og nettmodell<br />
nødvendig.<br />
Distrikt 4 Måling med uttapping fra Større trykkfall enn forventet Stengt ventil på 200 mm<br />
hydrant i Idrettsveien<br />
SJK i Fergeveien. Fortsatt<br />
høyt trykkfall i systemet<br />
etter dette. Mistanke om<br />
feil på vannmåler.<br />
Distrikt 5 Logget vannmengde på God overenstemmelse mellom Ingen kalibrering foretatt<br />
lavtrykk 300 mm SJG før<br />
reduksjonsventil. Uttapping<br />
på hydrant ved Tangenlia<br />
måling og simulering<br />
Distrikt 5 Logget vannmengde på Målt trykkfall på strkningen Oppjustert ruhet på<br />
høytrykk 250 SJK i Vesterøyvn ved Vardeveien til avgrening til ledning fra Vardeveien til<br />
Ormestad. Uttapping på Smørsteinåsen<br />
avgrening til<br />
hydrant ved Bentserødveien<br />
på Vesterøya<br />
Smørsteinåsen .<br />
Distrikt 6 Måling med uttapping fra Større trykkfall enn forventet Årsak til avvik fortsatt ikke<br />
hydrant i Brydedamveien<br />
funnet<br />
Distrikt 7 Måling med uttapping fra Mye høyere trykkfall enn Stengt ventil på Ø375 mm<br />
Hydrant på Solløkka forventet<br />
like etter<br />
distriktsvannmåler.<br />
Fortsatt høyere trykkfall<br />
enn forventet. Nye feilsøk<br />
utføres høsten 2004.<br />
Distrikt 8 Utført måling med<br />
Lavere trykkfall enn forventet. Redusert ruhet på 225<br />
uttapping fra sprinklerventil<br />
SJG i Ringveien i<br />
i Moveien og på Pindsle,<br />
samt utspyling på<br />
endeledning i Innlaget B<br />
nettmodell.<br />
Distrikt 9 Utført måling med<br />
Godt samsvar mellom målinger Redusert ruhet på<br />
uttapping fra hydrant ved og simuleringer frem til<br />
strekningen Fokserød –<br />
Hørdalsveien<br />
Fokserød. Målt trykkfall mindre Fevang, og økt ruhet på<br />
enn simulert på strekningen ledning fra Fevang til<br />
Fokserød – Fevang, og større<br />
enn simulert på strekningen<br />
Fevang - Hørdal<br />
Hørdal i modell<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 31<br />
4.3 Dagens forsyningsproblemer<br />
Ordinær forsyning<br />
Dagens ledningsnett har gjennomgående bra kapasitet. Det er ikke erfart spesielle eller store problemer<br />
med kapasiteten i hovedledningsnettet.<br />
Det er i enkelte høyereliggende områder rundt sentrum abonnenter som opplever lavt trykk i<br />
hagevanningsperioden. Dette skyldes friksjonstap i fordelingsnettet og stikkledninger og høytliggende<br />
abonnenter.<br />
Vannforbruket i sommermånedene varierer med regnmengden. Jordbruksvanning og hagevanning<br />
varierer på grunn av dette fra år til år.<br />
I hagevanningsperioden justerer <strong>kommune</strong>n trykket opp ca 10 mVS på reduksjonsventilene til blant<br />
annet Østerøya og Vindal på Vesterøya for å kunne forsyne noe høyere trykk til abonnentene. Dette<br />
kompenserer for det høyere forbruket i denne perioden.<br />
Brannvann i ulike deler av <strong>kommune</strong>n er ikke tilstrekkelig. Dette er dokumentert senere i rapporten.<br />
4.4 EDB-beregning av nettet<br />
4.4.1 Programmet EPANET<br />
Modellen av ledningsnettet er laget for beregning med programmet EPANET. Programmet er utviklet for<br />
miljøvernmyndighetene i USA og ble lansert i januar 1994. Senere er programmet videreutviklet i Norge<br />
av Asplan Viak. Programmet er således nytt og oppdatert.<br />
Programmet regner ut falltap og vannføring i alle knutepunkt og ledninger. I tillegg kan programmet<br />
benyttes til å beregne vannkvalitet i nettet (klorkonsentrasjon og sporstoff) og alder på vann i<br />
ledningsnett. I de tilfeller hvor vann forsynes fra flere kilder til felles nett kan programmet beregne og<br />
vise hvilken kilde som forsyner til ulike deler av nettet.<br />
De hydrauliske beregningene i programmet utføres etter «gradient algoritmen» og krav om kontinuitet i<br />
knutepunkt. Programmets kapasitet med hensyn til størrelse på nettverk, er bestemt av internminnet i<br />
datamaskinen som brukes. En vanlig PC vil kunne beregne meget store nettverk. Det er således ingen<br />
praktisk begrensning i antall ledninger og knutepunkt som programmet kan beregne.<br />
EPANET er tilrettelagt for å kunne gjøre døgnsimuleringer av ledningsnett. Programmet har en grafisk<br />
del hvor ledningsnettet legges inn. I tillegg kan også bakgrunnskart legges inn. Slik kan situasjonen i<br />
nettet studeres grafisk. I tillegg genererer programmet kurver for eksempel for vannføring i ledninger i<br />
løpet av et døgn eller nivåvariasjonen i et basseng over et døgn.<br />
Uttak av brannvann eller spyling beregnes raskt.<br />
4.4.2 Etablering av modell<br />
Modellen er basert på konvertering av GEMINI VA basen fra 2001.<br />
Knutepunkt i modellen samsvarer med kum plasseringer i nettmodellen. Dvs i punkter der:<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 32<br />
• I forbindelsespunkt med andre ledninger<br />
• Der ledningene skifter dimensjon<br />
• Der ledningen har elementer så som basseng, kilde, pumpe eller reduksjonsventil<br />
• Ved store punktuttak av vann<br />
Alle ledninger i nettet som danner sløyfer er tatt med. De fleste endeledninger er også tatt med.<br />
Samtlige trykkreduksjonsventiler er lagt inn i modellen. Følgende pumpestasjoner er lagt inn i modellen:<br />
Kamfjordåsen, Hunstok, Skolmerød (og Orerød).<br />
De to tilbakeslagsventilene i Hystadvegen og på Framnes er lagt inn i modellen.<br />
Ledningsnettet er lagt inn grafisk slik at resultatene og endringene i nettet kan gjøres på skjermen.<br />
Kommunen har selv programmet og alle nødvendige filer.<br />
Ruhet i ledningsnettet er sjekket og oppdatert. Ledningsdimensjoner er også gjennomgått og oppdatert.<br />
4.4.3 Oppdatering av modellen<br />
Det er våren 2004 gjennomført en oppdatering av alle nye ledninger som er lagt inn i Gemini VA siden<br />
forrige revidering.<br />
Det ble også gjennomført en ny oppdatering og fordelingen av antall personer tilknyttet nettmodellen.<br />
4.4.4 Ledningsruhet<br />
Ruheten av rørene i et ledningsnett må spesifiseres for å foreta en riktig falltapsberegning.<br />
Programmet regner falltap etter Darcy-Weisbachs formel, der inngangsdata er den absolutte ruhet av<br />
rørene. Grå støpjernsrør vil imidlertid ha en ruhetsvekst med tiden. Denne er avhengig av vannkvalitet<br />
og hastighet i ledningen.<br />
I inngangsdata gis derfor en ruhetsvekst i mm/år og leggeår. I Tabell 10 er ruheten som er vanlig å<br />
benytte i beregninger for de ulike rørmaterialene, satt opp.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 33<br />
Tabell 10 Ruhet på ulike ledningsmaterialer med vanlig ruhetsvekst<br />
Rørmateriale<br />
Absolutt ruhet<br />
nye rør<br />
(mm)<br />
Ruhetsøkning i<br />
beregningen<br />
(mm/år)<br />
Benyttet<br />
absolutt ruhet<br />
(mm)<br />
Grått støpjern 0,2 0,2 0,2<br />
Duktilt støpjern m/sementforing 0,1 0 0,2<br />
Betong (Premo) 0,025 0 0,1<br />
Asbestsement (eternitt) 0,025 0 0,1<br />
PVC 0,0025 0 0,1<br />
Stålrør 0,025 0 0,1<br />
PE50 0,005 0 0,1<br />
Ruhetsveksten i grå støpjernsrør i er satt til 0,2 mm/år. Dette er basert på undersøkelser for eldre grå<br />
støpjernsledninger som er utsatt for et surt og korrosivt vann. Det viser seg imidlertid at ruhetsveksten i<br />
«kritiske» rør som har hatt stor vannføring, kan være mindre. Kvaliteten på vannet er av stor betydning.<br />
På denne bakgrunn er det for enkelte ledninger som det er påvist høy belastning lagt inn en ruhetsvekst<br />
på 0,05 mm/år for å gi et mer riktig bilde av modellen.<br />
4.4.5 Fordeling av vannforbruk<br />
For å kunne oppnå samsvar mellom modell og virkelighet er det viktig å fordele uttakene av vann riktig<br />
på knutepunktene.<br />
Vannforbruket i et ledningsnett vil grovt sett fordele seg i tre hovedgrupper:<br />
• Husholdningsforbruk og vannforbruk på bosted<br />
• Industriforbruk<br />
• Lekkasjer<br />
Vanligvis utgjør lekkasjene en betydelig del av vannforbruket (30-60 %) og er tilfeldig fordelt i<br />
ledningsnettet. I modellen for <strong>Sandefjord</strong> er industriforbruket, jordbruksvann og forbruk til hytter skilt ut.<br />
Husholdningsforbruket, offentlig forbruk og lekkasjer er slått sammen til ett personforbruk, der antall<br />
personer knytte til hvert knutepunkt er inngangsdata i modellen.<br />
Vedlegg 4.1 viser vannforbruket til storforbrukere av vann med forbruk høyere enn 4.000 m 3 /år.<br />
Beregnet uttak i modellen er funnet ut fra det antall timer som forbruket er fordelt over.<br />
Opplysninger om folketallet i hver grunnkrets er lagt til grunn for fordeling på knutepunktene, og personer<br />
er fordelt på knutepunktene.<br />
4.4.6 Inngangsdata - forutsetninger<br />
Beregningene er utført for situasjon i år 2004.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 34<br />
Nettberegningene er utført under forutsetning av 100% tilknytning av befolkningen i forsyningsområdene.<br />
Det er regnet med ca 41 000 fastboende personer tilknyttet ledningsnettet. Vannverket har et meget<br />
stort dekningsområde. Det finnes meget få boliger som ikke har kommunal forsyning.<br />
4.4.7 Beregning nr 1: Midlere time/midlere døgn<br />
Denne beregningen viser det generelle trykknivået i ledningsnettet. Trykket i nettet framgår av figur.<br />
Figur 9 Trykkfordeling midlere timeforbruk i midlere døgn.<br />
Røde noder: trykk
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 35<br />
Figur 10 viser de ledninger som er mest påkjent (dvs flaskehalser) i ledningsnettet. Det er senere i<br />
hovedplanen foreslått tiltak for å forsterke kapasiteten for de fleste av flaskehalsene som framkommer i<br />
figuren.<br />
Figur 10 Flaskehalser i ledningsnettet (farge/bredde angir friksjonstap i promille - m tap/km))<br />
Figur 11 Knutepunkt med
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 36<br />
Figur 11 viser knutepunkter hvor væsketrykket på kommunal lendning er under 15 mVS. I mange tilfeller<br />
ligger boliger noe høyere enn ledningen i gata og kan følgelig ha enda lavere trykk.<br />
Det er senere hovedplanen skissert tiltak for å forbedre trykksituasjonen for de fleste områdene i Figur<br />
11 som har lavt trykk.<br />
4.5 Trykk og trykksoneoppdeling<br />
4.5.1 Generelt<br />
I et forsyningsområde ligger abonnentene i forskjellig høyde. Der høydeforskjellene er store, er det<br />
nødvendig å dele opp forsyningssystemet i ulike trykksoner.<br />
Det er ønskelig å begrense antall trykksoner til så få som mulig. To forhold avgjør imidlertid<br />
systemløsningen:<br />
• Minste krav til trykknivå hos abonnentene<br />
• Største akseptable trykk i ledningsnettet<br />
4.5.2 Trykknivå i nettet<br />
Trykknivået i hovedledninger bør ideelt ikke ligger over 80 m. Dette fordi:<br />
• Trykklassen på plastrør ofte er PN 10<br />
• Høyere trykk enn 90 mVS medfører at abonnentene må ha reduksjonsventiler på inntaket i huset<br />
for å hindre at sikkerhetsventilene på varmtvannberedere utløses.<br />
• Høyt trykk i nettet gir større belastninger og større lekkasjer enn ved lavere trykknivå.<br />
• Høyt trykknivå gir ekstra energikostnader til pumping.<br />
4.5.3 Krav til min. trykk<br />
Dersom tappetrykket hos abonnentene er lavere enn 25 mVS ved vanlige forbruksforhold uten<br />
hagevanning, vil det normalt oppstå klager. Klager oppstår fordi innvendige ledninger er<br />
underdimensjonert eller at stikkledningene gror igjen.<br />
Det forutsettes i planen at alle abonnentene skal ha min. 15 mVS trykk ved bakkenivå på hovedledning<br />
under maksimalt forbruk. For å oppnå dette anbefales det å sette krav til minste statiske trykknivå til 30<br />
mVS. Dette må være utgangstrykk for fremtidig planlegging og forsyning av nye boliger.<br />
4.5.4 Trykksoneoppdeling<br />
Trykket i ledningsnettet for de ulike delene i nettet er bestemt av nivået på bassenger, trykk ut av<br />
pumpestasjoner og trykkreduksjonsventiler.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 37<br />
Eksisterende trykksoneinndeling<br />
Eksisterende trykksoneoppdeling er vist i Tabell 11.<br />
Tabell 11 Eksisterende tykksoneoppdeling <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Trykksone Trykk bestemmes<br />
av:<br />
Lavtrykksone I Ulike<br />
trykkreduksjonsventiler<br />
Lavtrykksone II Reduksjonsventil<br />
Hegnaveien<br />
Statisk trykk<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
kt<br />
Forsyner<br />
områdene<br />
mellom kt<br />
Tappetrykk (statisk)<br />
mVS<br />
75 0 - 45 30 - 75<br />
90 0-55 45-90<br />
Mellomtrykksone Basseng Midtås 115 0 - 85 30 - 115<br />
Høytrykksone I Pumpestasjon<br />
Skolmerød<br />
Høytrykksone II Hunstokk<br />
pumpestasjon<br />
(samt Orerød pst<br />
ved brann)<br />
Høytrykkssone<br />
Kamfjordåsen<br />
Kamfjordåsen<br />
pumpestasjon<br />
125 60 -75 50 - 65<br />
165 70 - 125 40 - 95<br />
140 65- 110 30 - 75<br />
Området fra Hegnaveien mot Framnes var fram til 1996 innenfor mellomtrykksonen (kt 115). Dette<br />
området som går helt ned til sjøkanten er som følge av tiltak i forrige hovedplan ble lagt om til<br />
lavtrykksone (kt 90) ved å innføre en ny trykkreduksjonsventil i Hegnaveien.
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 38<br />
Figur 12 Trykksoneinndeling i dag<br />
Framtidig trykksoneinndeling<br />
Ut fra en vurdering av bebyggelse og høyde for denne foreslås det å etablere følgende nye trykksoner.<br />
I Huslyåsen/Jotneveien har det vært lavt trykk helt siden Midtås ble bygget og jevnlige klager. Det bør<br />
derfor prioriteres å gjøre noe her snarest.<br />
Tabell 4.12 Nye framtidige tykksoner i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Trykksone Trykk bestemmes<br />
av<br />
Trykksone<br />
Huslyåsen/Jotneveien<br />
Trykksone Ytre<br />
Vesterøya<br />
Reduksjonsventil<br />
ved Hunstok<br />
pumpestasjon<br />
Basseng<br />
Vesterøya<br />
Statisk trykk<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
kt<br />
Forsyner<br />
områdene<br />
mellom kt<br />
Tappetrykk (statisk)<br />
mVS<br />
130 Ca 50-89 40-80<br />
75-80 0-50 25-75<br />
Figur 13 viser omfang av ny trykksone. Reduksjonsventil plasseres på trykksiden av Hunstokk<br />
pumpestasjon.
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 39<br />
Hunstokk pst<br />
Ny<br />
trykksone<br />
Kt 130<br />
Midtås hb<br />
Figur 13 Utstrekning ny trykksone Huslyåsen/Jotneveien.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 40<br />
5 BRANNVANN<br />
5.1 Vannforsyning til brann<br />
Krav i plan og bygningsloven til brannvann er som følger:<br />
• Boligområder: 20 l/s<br />
• Sentrumsområder og næringsområder: 50 l/s<br />
Videre er det utgitt en veiledning til forskrift om brannforebyggende tiltak og tilsyn. Denne poengterer bla<br />
at det er <strong>kommune</strong>ns ansvar å tilby sprinklervann i sentrumsområder og næringsområder uten å definere<br />
mengder.<br />
Det er en del motstridende interesser mellom brannvesenet og <strong>kommune</strong>ne vedr dette. NORVAR har<br />
derfor engasjert seg i dette temaet og det pågår en diskusjon i fagmiljøet.<br />
Inn til videre må <strong>Sandefjord</strong> forholde seg til kravene over.<br />
<strong>Sandefjord</strong> brannvesen slokker i dag de fleste branner med vann fra tankbiler. Brannvesenet har i dag 3<br />
brannbiler hver med en tank på 2000 liter, i tillegg til en bil med 8000 liters tank. Disse bilene er utstyrt<br />
med pumpe og slanger slik at branner kan slokkes uten bruk av vann fra det kommunale ledningsnettet.<br />
Ved boligbranner og mindre branner er det vann fra tankene i brannbilen som er avgjørende for å slukke<br />
branner og redde verdier.<br />
Ved større branner vil det likevel være behov for å ta vann fra ledningsnettet. Det legges da ut slanger<br />
fra brannstendere eller brannhydranter og spyles direkte med trykket i nettet eller via pumper i<br />
brannbiler. Spyling via pumper i brannbil er det mest vanlige og effektive.<br />
5.2 Beregninger av brannvannskapasitet<br />
Det er utført en beregninger med EPANET modellen for å få oversikt over den generelle<br />
brannvannskapasiteten i nettet. Beregningene er utført med verktøyet FireFlow.<br />
Figur 14 viser en oversikt over kapasitetsfordelingen for alle 3100 knutepunkt i nettet. Bergningen viser<br />
teoretisk kapasitet i alle knutepunkt eksklusiv tap i evt brannventil mv.<br />
I etterkant av hovedplanen vil det bli utarbeidet et plott hvor eksisterende brannventiler plottes inn og<br />
faktisk kapasitet ut av ventilene inkl singulærtap plottes. Dette vil være et nyttig kart både for <strong>kommune</strong>n<br />
og brannvesenet.<br />
Utarbeidelsen av kartet vil kreve noe GIS arbeid.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 41<br />
Andel av knutepunkt (%)<br />
100 %<br />
90 %<br />
80 %<br />
70 %<br />
60 %<br />
50 %<br />
40 %<br />
30 %<br />
20 %<br />
10 %<br />
Beregnet kapasitet eks tap i brannventil<br />
Stipulert % andel inkl tap i brannventil<br />
0 %<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80<br />
Brannvann (l/s)<br />
Figur 14 Brannvannskapasitet som funksjon av andel av knutepunkt i nettmodell.<br />
I følge den blå kurven er det 30% av knutepunktene som har brannvannskapasitet på mindre enn 20 l/s.<br />
Når vi tar hensyn til tap i brannstender vil denne andelen være vesentlig større (kanskje 60%).<br />
De foreløpige beregningene viser imidlertid at en stor del av nettet ikke har brannvannskapasitet på 20<br />
l/s i boligområder og heller ikke klarer 50 l/s i næringsområder.<br />
5.3 Vannforsyning til sprinkleranlegg<br />
Regelverket for dimensjonering av sprinkleranlegg for brannbekjempelse setter store krav til den<br />
kommunale <strong>vannforsyning</strong>en. Kommunen må fastsette høyeste grense for levering og trykk for de<br />
aktuelle områdene der sprinkleranlegg er aktuelt. Dette gjelder industriområder, skoler, sykehjem eller<br />
sentrumsbebyggelse.<br />
Kommunen har i dag registrert 30-40 ulike sprinkleranlegg i ledningsnettet. Det største anlegget i<br />
<strong>kommune</strong>n ligger på Hasle. Anlegget har et krav om 80 l/s mot 25-30 mVS i trykk på høyeste<br />
spinklerhode.<br />
Ved forespørsler om etablering av nye sprinkleranlegg i framtiden kan <strong>kommune</strong>n ved hjelp av EDBmodellen<br />
beregne de trykk og vannmengder som kan tilbys på <strong>kommune</strong>ns ledning. Utbyggeren må da i<br />
tillegg selv beregne og dimensjonere egne ledninger og sprinkleranlegget slik at det kan oppfylle de<br />
kravene som stilles til det aktuelle bygget.<br />
Nye forespørsler om sprinkleranlegg må avklares ved å benytte <strong>kommune</strong>ns nettmodell.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 42<br />
6 VANNKVALITET<br />
6.1 Generelt<br />
Data for vannkvaliteten For <strong>Sandefjord</strong> er gjennomgått for perioden 01.01.2003 til 31.12.2003.<br />
Det er i perioden tatt 206 vannprøver i ledningsnettet i <strong>Sandefjord</strong>. På Midtås basseng tas det ukentlige<br />
prøver mens det i de øvrige punktene tas 4-6 prøver pr år.<br />
6.2 Resultater<br />
Noen sentrale prøveparametere er kommentert i den etterfølgende teksten.<br />
6.2.1 pH<br />
Figur 15 viser variasjonen i pH i nettet. Kurven viser at pH er høyest på Torp militære vaktstasjon i<br />
Bøleveien og på Skravestad gård på grensen til Stokke <strong>kommune</strong>. Begge disse prøvetakingsstedene<br />
ligger på lange endeledninger av eternitt. Utvasking av kalk i asbestsementen gir en økning i pH verdien,<br />
spesielt i perioder med lavt vannforbruk og liten utskifting i ledningene. Dette ses tydelig siden verdiene<br />
faller markant på sommertid når vannforbruket er størst. Det er imidlertid ingen helsefare knyttet til å<br />
drikke vann med for eksempel pH=9,0. Også i Midtås høydebasseng har det vært variasjoner utover de<br />
veiledende grensene. Dette skyldes mest sannsynlig variasjon i pH i vannet fra VIV og kan skyldes<br />
driftsforstyrrelser på vannbehandlingsanlegget på Seierstad.<br />
Det er registrert 12 verdier med pH høyere enn 8,5 og 4 verdier under 7,5. Det er ingen målinger av pH<br />
over 9,0. 90% av prøvene er innenfor 7,5-8,5 som er veiledende verdi i Drikkevannsforskriften.<br />
pH<br />
9.5<br />
9<br />
8.5<br />
8<br />
7.5<br />
7<br />
6.5<br />
01.01.03 03.03.03 03.05.03 03.07.03 02.09.03 02.11.03 02.01.04<br />
Figur 15 Ph for i nettet<br />
Dato<br />
pH<br />
Største tillatte konsentrasjon<br />
Veiledende<br />
Midtås<br />
Hørdal Pst<br />
Torp<br />
Skolmar trykkøkn st<br />
Gml Østerøy skole<br />
Enga RA<br />
Skravestad gård<br />
Solløkka Pst<br />
Åsrum Pst<br />
Torp militære vaktst<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 43<br />
Bakteriologi<br />
Det er ikke funnet termo koliforme bakterier i nettprøver i 2003. Ved et tilfelle er det funnet koliforme<br />
bakterier i ledningsnettet (14 juni i Maurveien). Årsaken til dette er ukjent og det er ikke registrert<br />
koliforme bakterer i andre deler av nettet på samme dato. Sannsynlig årsak er forurensning som følge<br />
av ledningsreparasjon eller undertrykk med påfølgende innsug av forurenset vann som følge av brudd<br />
eller stenging av ventiler i nettet.<br />
Det er ikke påvist intestinale enterokokker i noen prøver.<br />
Det har til tider vært målt høye verdier for kimtall i nettet. Det er spesielt i perioden februar-mars som har<br />
høye kimtallverdier. Igjen er det Skravestad gård og Torp militære vaktstasjon som utmerker seg. I tillegg<br />
er det også målt høye verdier på Sandar Heredshus og på Sande skole. De to sistnevnte ligger i samme<br />
vannsone (sone 6), og dette tyder på at det kan ha vært en enkelthendelse som har gitt høye verdier.<br />
Skravestad gård og Torp militære vaktstasjon ligger derimot i sone 7, og har ingen direkte forbindelse<br />
med sone 6.<br />
En mulig årsak til denne tidsavgrensede toppen med høyt kimtall kan være at VIV forut for dette satte i<br />
drift sitt fellingsanlegg (februar 2002) for å redusere fargetallet i vannet. Dette har sannsynligvis gitt<br />
endrede (reduserte) vekstvilkår for bakterier i rørene. Etter en periode med reduserte vekstvilkår har<br />
bakterier på rørveggen dødd. Dette kan ha skjedd over et begrenset tidsrom, og har dermed gitt en stor<br />
økning i kimtallet i deler av nettet.<br />
/ml<br />
Kim tall<br />
900<br />
850<br />
800<br />
750<br />
700<br />
650<br />
600<br />
550<br />
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
01.01.2003 -50 03.03.2003 03.05.2003 03.07.2003 02.09.2003 02.11.2003 02.01.2004<br />
-100<br />
Dato<br />
Figur 16 Kimtall <strong>Sandefjord</strong> vannverk<br />
Midtås<br />
Hørdal Pst<br />
Torp<br />
Skolmar trykkøkn st<br />
Gml Østerøy skole<br />
Enga RA<br />
Skravestad gård<br />
Solløkka Pst<br />
Åsrum Pst<br />
Torp militære vaktst<br />
Sande skole<br />
Sandar HH<br />
Målingene viser totalt 7 målinger med kimtall over drikkevannsforskriftens grense på 100 stk/100 ml.<br />
Dette utgjør en andel på 3% av alle prøver.<br />
I følge drikkevannsforskriften skal årsak til høyt kimtall undersøkes nærmere når høyere verdier enn 100<br />
oppstår.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 44<br />
Generelt kan det sies at den bakteriologiske kvaliteten i nettet er bra.<br />
Turbiditet<br />
Figur 17 viser turbiditet i nettvannet, dvs grums i vannet.<br />
Veiledende verdi for turbiditet er
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 45<br />
Fargetall<br />
For fargetall er veiledende maks verdi satt til 20 mgPt/l. VIV satte i drift et nytt fellingsanlegg for å<br />
redusere fargetallet i februar 2002. Prøveresultatene i 2003 viser stort sett verdier godt under<br />
veiledende, med unntak av en verdi på 26 mgPt/l. Denne verdien ble målt på en prøve fra Sandar<br />
Herredshus den 03.03.2003 med samme tidspunkt som den høyeste målte verdien for kimtall. Det er<br />
derfor naturlig å anta at årsaken skriver seg til samme forhold som medførte høye kimtall.<br />
mgPt/l<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Fargetall<br />
0<br />
01.01.2003 03.03.2003 03.05.2003 03.07.2003 02.09.2003 02.11.2003 02.01.2004<br />
Dato<br />
Midtås<br />
Torp militære vaktst<br />
Sandar HH<br />
Figur 18 Fargetall <strong>Sandefjord</strong> vannverk (rød pil viser tillatt område ihht til drikkevannsforskriften,<br />
dvs
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 46<br />
6.3.2 Diffusjon gjennom vannledninger<br />
Det er kjent at ved bruk av PVC og PE kan enkelte stoffer fra grøftemassene diffundere gjennom<br />
ledningen og inn i rentvannet og gi smak eller lukt til rentvannet.<br />
For eksempel gjelder dette diesel som kan trenge gjennom plast rør og i verste fall gi smak/lukt på<br />
rentvannet som abonnentene kan merke.<br />
Derfor gjelder det at ved legging av ledninger i områder som kan inneholde forurensede masser (for<br />
eksempel områder forurenset av drivstoff eller tidligere avfallsdeponier, fyllplasser mv) bør det tas<br />
forbehold om dette.<br />
I <strong>Sandefjord</strong> ble dette gjort for eksempel ved omlegging av ledning i Hegnaveien. Et PE rør med<br />
metallkappe ble da benyttet for å sikre mot diffusjon. Dette pga at det var usikkerhet knyttet til innholdet i<br />
massene i området.<br />
Det er så vidt vi kjenner til ikke klager knyttet til diffusjon gjennom ledninger i <strong>Sandefjord</strong>, men <strong>kommune</strong><br />
må vurdere dette hver gang det er aktuelt med arbeider i områder med forurenset grunn.<br />
6.3.3 Forurensning av drikkevann som følge av trykkløst nett/undertrykk<br />
I den senere tid er det i VA miljøet økt fokus på forurensing av drikkvann som følge av forurensning av<br />
drikkevannet fra avløpssystemet. Det har også vært en sak i Kristiansand hvor forurenset vann<br />
medførte et dødsfall og <strong>kommune</strong>n ble tilkjent skylden for dette.<br />
Vann og avløpsledninger ligger ofte i samme grøft. Ved undertrykk i nettet kan avløpsvann bli sugd inn i<br />
vannledningsnettet gjennom utette punkter som muffeskjøter, lekkasjepunkter eller brannventiler av<br />
kuletypen.<br />
Spesielt er brannventiler av kuletypen utsatt pga disse vil åpne og slippe inn vann ved relativt lite<br />
undertrykk 2-3 mVS. Hvis kummen er fylt med vann vil forurenset vann føres direkte inn i<br />
vannledningsnettet. Ellers er det også kjent at rotter mv oppholder seg i vann og avløpskummer.<br />
Det er bla i Tronheim <strong>kommune</strong> gjennomført en undersøkelse hvor sammenheng mellom arbeid i<br />
ledningsnett (som medførte trykkløst nett) og tilfeller av sykdom hos abonnenter i nærområdet ble<br />
undersøkt. Denne viste økt hyppighet av magesykdom i forbindelse med slike arbeider.<br />
All erfaring tilsier at denne typen hendelser også skjer i <strong>Sandefjord</strong> vannverk med påfølgende sykdom<br />
hos abonnenter. Ved vanlige prøvetakingsrunder vil svært sjelden denne type forurensning bli påvist,<br />
pga begrenset antall prøvepunkter og prøvefrekvens.<br />
Tiltak for å hindre innsug av forurenset vann i drikkevannsledninger er følgende:<br />
Tosidig forsyning/bassenger i nettet for å opprettholde trykket i nettet (redusere antall endeledninger)<br />
God drenering i alle kummer<br />
Brannventiler av kuletypen utstyres med tilbakeslagssikring (lokk)<br />
For nye brannventiler velges stengbar type<br />
Gode rutiner for utførelse av ledningsreparasjoner, utspyling og desinfeksjon<br />
Dette er tiltak som tas med som konkrete tiltak for å arbeide videre med handlingsplanen til hovedplan<br />
vann.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 47<br />
6.3.4 Endeledninger<br />
Kommunen har mange endeledninger i ytterkantene av ledningsnettet. For eksempel til Furustad,<br />
Østerøya, ytterst på Vesterøya osv.<br />
Ytterst i endeledningene vil vannforbruket kunne være lavt og dette medfører at vannalderen kan bli<br />
meget høy. Dette kan gi redusert vannkvalitet. I støpejernsrør kan det oppstå korrosjon og utfelling av<br />
jern. Dette kan gi seg utslag i ”rødt vann”.<br />
For alle typer ledninger kan det dannes belegg og slam i ledningsnettet pga biologisk aktivitet. Generelt<br />
kan det oppstå misfaring av vann og også endringer av smak. Bildet under viser utspyling av en<br />
endeledning på Hanestad. Endeledningen er en 800 m lang 160 PVC PN10 ledning med ca 22<br />
abonnenter tilknytttet. Som det framgår er spylevannet meget skittent som følge av høy hastighet i<br />
ledningen som medfører at slam og belegg rives med og spyles ut.<br />
Figur 19 Utspyling vannledning Haneholm.<br />
Det beste tiltaket for å unngå/redusere denne problematikken er å etablere ringledninger der dette er<br />
mulig. Andre tiltak er regelmessig utspyling ihht til <strong>kommune</strong>ns spyleplan.<br />
Det vil i denne planen bli vurdert mulige løsninger for å redusere antall endeledninger ved å etablere<br />
ringsystemer. Dette gir i tillegg til bedre vannkvalitet også bedre sikkerhet og fleksibilitet i forsyningen.<br />
6.4 Oppsummering vannkvalitet<br />
Vannkvaliteten i rentvannet i <strong>Sandefjord</strong> er generelt god. Det er relativt få klager på dårlig vannkvalitet i<br />
nettet og prøvene ligger innenfor krav i Drikkevannsforskriften.<br />
Kommunen vil gjennomføre tiltak for å ytterligere forbedre vannkvaliteten ute i nettet. Spesielt gjelder<br />
dette mht å redusere fare for innsug av forurenset vann og antall endeledninger.<br />
Prøvetaking gjennomføres med prøvefrekvens i tråd med Drikkevannsforskriften.<br />
Mht til målepunkter vil vi kommentere at uttak fra skoler er lite gunstig i ferier pga lite forbruk. Dette bør<br />
innarbeides i prøveopplegg.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 48<br />
7 SANERING AV LEDNINGSNETT OG LEKKASJEARBIED<br />
7.1 Sanering<br />
På oppdrag fra <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> utførte Sintef en KANEW analyse av ledningsnettet <strong>kommune</strong>n i år<br />
2001.<br />
Analysen viser at <strong>kommune</strong>n i motsetning til mange andre <strong>kommune</strong>r har en bra utskiftningstakt. Årlig<br />
har <strong>kommune</strong>n skiftet ca 3 km ledninger fordelt på grå støpejernsledninger i forbindelse med<br />
avløpssanering, samt ren utskiftning av små ledninger av asbestsement.<br />
Strategien anbefales fortsatt. Med den valgte strategien på asbestsement vil alle små ledninger (DN100-<br />
150) være utskiftet innen år 2016. Det vil si med en utskiftningtakt på ca 1 km pr.<br />
km ledning<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
-10<br />
-15<br />
Duktilt<br />
støpjern<br />
Grått<br />
støpjern<br />
Endringer vannledninger<br />
1996-2004<br />
PVC PE Stål Galv. stål Asbestse<br />
ment<br />
Endringer 1996-2004 -1.2 -1.4 8.1 20.0 -4.1 0.6 -12.6 5.3 14.8<br />
Figur 20 Endringer ledningsmaterialer 1996-2004<br />
Annet Sum<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 49<br />
km ledning<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
-<br />
Duktilt<br />
støpjern<br />
Grått<br />
støpjern<br />
1996 25.9 124.0 89.7 31.6 7.4 5.6 32.8 0.3 317.2<br />
2004 24.7 122.6 97.8 51.6 3.3 6.2 20.2 5.6 332.0<br />
Figur 21 Ledningsbeholdning 1996-2004<br />
1.6 %<br />
1.4 %<br />
1.2 %<br />
1.0 %<br />
0.8 %<br />
0.6 %<br />
0.4 %<br />
0.2 %<br />
0.0 %<br />
PVC PE Stål Galv. stål Asbestsem<br />
ent<br />
Fornying av vannledningsnettet i %<br />
Annet Sum<br />
Fornying av vannledningsnettet i % 1.5 % 0.8 % 1.1 % 1.0 % 0.8 % 1.1 % 0.8 % 1.1 % 0.8 % 0.9 % 1.0 %<br />
Figur 22 Prosentvis fornyelse pr år<br />
7.2 Lekkasjearbeid<br />
1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Snitt<br />
Lekkasjearbeidet i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> skjer som et samarbeid mellom egne folk og VIV.<br />
VIV gjennomfører jevnlig sonesøk hvor de i hovedsak benyttet korrelator.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> ligger lavest i lekkasjenivå av VIV <strong>kommune</strong>ne.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 50<br />
I år 2003 ble det gjennomført en evaluering av lekkasjearbeidet i VIV og en vurdering av optimalt<br />
lekkasjenivå for hele VIV området.<br />
Mill kr/år<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Optimalt<br />
område alt A<br />
Optimalt lekkasjenivå VIV<br />
Lekkasjenivå 2001<br />
134 l/pd<br />
0<br />
0 50 100 150 200 250 300 350 400 450<br />
l/pd<br />
Sum kostnader alt A<br />
Kostnader lekkasjevann, alt A=1,50 kr/m3<br />
Kostnader lekkasjekontroll + reparasjoner<br />
Figur 23 Optimalt lekkasjenivå VIV (lekkasjemengde angitt i l/pd)<br />
I prosjektet ble 90 l/pd definert som lekkasjemål for hele VIV. Dette er også valg for <strong>Sandefjord</strong><br />
<strong>kommune</strong>.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 51<br />
8 VANNFORSYNING SANDEFJORD NORD<br />
8.1 Bakgrunn<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> har i de senere år hatt en økende utbygging i den nordlige delen av <strong>kommune</strong>n.<br />
Dette er i hovedsak utbygging i næringsområder i området Kullerød/Fokserød og Torp. Utbyggingen<br />
medfører et økende ordinært vannbehov.<br />
Det er også etablert bedrifter i området med behov for betydelige mengder vann til sprinkleranlegg.<br />
I tillegg til de områder som pr i dag er regulert til næring er det flere områder som er regulert til framtidige<br />
næringsområder.<br />
Disse forholdene medfører en ytterligere økning i vannforbruket.<br />
Det er derfor behov for å se på forsyningen i denne delen av <strong>kommune</strong>n i et langsiktig perspektiv. Det er<br />
spesielt viktig å ta hensyn til følgende forhold:<br />
• Vurdere dagens forsyningssystem til nordre <strong>Sandefjord</strong>.<br />
• Anbefale framtidig forsyningsmønster i området.<br />
• Sikre <strong>Sandefjord</strong> lufthavn og bedrifter i området tilstrekkelig brannvannsmengder.<br />
8.2 Dagens forsyning<br />
Området Torp, Kullerød, Fokserød forsynes normalt fra Hunstokk pumpestasjon (trykk ut kt 165).<br />
Hunstokk pumpestasjon forsynes fra Midtås høydebasseng (topp vannspeil kt 115). Hunstokk<br />
pumpestasjon har 3 pumper. Stasjonen har en samlet kapasitet på 70 l/s mot 55 mVS i løftehøyde<br />
(tilsvarer totaltrykk ut på kt 165).<br />
Ledningsnettet fra Hunstokk og nordover består av ledninger i dimensjon DN250 og nedover. En stor<br />
andel av ledningen langs Raveien består av grått støpejern. Fra Kullerød og fram til Torp flyplass er det<br />
i dag kun en enkel ledning på hele strekningen. Figur 24 viser hovedstrukturen i forsyningen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 52<br />
Diameter<br />
100.00<br />
151.00<br />
251.00<br />
451.00<br />
mm<br />
Måledistrikt<br />
grense<br />
Hunstokk pst<br />
Figur 24 Oversiktskart <strong>vannforsyning</strong> <strong>Sandefjord</strong> nord<br />
Ved trykkfall på Orerød (for eksempel pga brann) vil pumper i Orerød høydebasseng slå inn (ved trykk<br />
lavere enn kt 155).<br />
Bassenget på Orerød er på 4500 m 3 og ligger på kt 105.<br />
Det er to stk brannpumper i stasjonen som har en samlet kapasitet på ca 47 l/s mot 55 mVS (dvs mot kt<br />
160). Hvis brannpumpene slår inn må de manuelt slås av igjen.<br />
Se neste side for bilder fra Orerød høydebasseng og pumpestasjon.<br />
Pumperom (pumpe P2)<br />
9<br />
Fokserød/<br />
Kullerød<br />
VIV ledn<br />
Orerød hp/pst<br />
Pumperom<br />
Torp flyplass<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 53<br />
Orerød basseng. Pumperom ligger i hjørne<br />
innenfor takrennenedløp.<br />
Figur 25 Bilder Orerød basseng<br />
8.3 Dimensjonering<br />
8.3.1 Målt vannforbruk<br />
Orerød basseng<br />
Vi har undersøkt målt vannforbruk for Hunstokk og Orerød vha data fra <strong>kommune</strong>n driftskontrollsystem.<br />
Gjennomsnittlig vannforbruk over året ligger på 7-10 l/s.<br />
Målinger viser ordinært spissforbruk på opp til 32 l/s. Dvs at maks ordinært forbruk i området må<br />
forventes å ligge på ca 35-40 l/s med dagens forbrukere og maks hagevanning.<br />
8.3.2 Økning vannforbruk<br />
Vi har i det etterfølgende gjort overslagsberegninger for økt vannforbruk som følge av utbygging av<br />
næringsarealene i området.<br />
Vi vet pr i dag ikke noe om hvilken type bedrifter som vil etablere seg i nye næringsområder og heller<br />
ikke detaljer om utnyttingsgraden for de ulike områdene.<br />
Vi har derfor benyttet spesifikke tall fra OVA-normen for beregning av antall nye<br />
arbeidsplasser/vannforbruk. For småindustri/næring/kontor er det beregnet 9 pe pr da. Vi har benyttet 9<br />
personer/arbeidsplasser med et gjennomsnittlig spesifikt vannforbruk på ca 150 l/pd. I tillegg kommer<br />
døgn og timefaktorer som vi har satt til 2,0.<br />
Dette gir følgende vannforbrukstall som vist i tabell 1.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 54<br />
Tabell 13 Beregnet vannforbruk i nye næringsområder.<br />
Økninger i område Ca areal (da) Maks vannforbruk (l/s)<br />
(maks time/maks døgn)<br />
Kullerød Nord 160 5 l/s<br />
Fokserød nord for OBS 150 5 l/s<br />
Fokserød vest for E18 240 8 l/s<br />
Torp/Vatakeråsen (inkl<br />
hotell/kontorbygg)<br />
Torp resten (inkl militær del),<br />
areal stipulert<br />
50 6 l/s<br />
(fra tidligere beregninger)<br />
320 10 l/s<br />
Sum 34 l/s<br />
Som det framgår vil vannforbruket tilnærmet fordobles i forhold til dagens maks forbruk.<br />
For øvrig vil økingen i forbruket fordele seg med ca 18 l/s i Fokserød/Kullerød området og 16 l/s i Torp<br />
området.<br />
Vi gjør oppmerksom på at det er knyttet stor usikkerhet til disse tallene. Tallene er å betrakte som<br />
retningsgivende. Arealer for områdene er målt fra <strong>kommune</strong>planen (arealdel).<br />
Vi mener imidlertid at tallene kan brukes som utgangspunkt for dimensjonering og prognoser for 10-15 år<br />
framover basert på at disse områdene bygges ut.<br />
8.3.3 Dimensjonerende vannforbruk<br />
Basert på beregningene foran vil dimensjonerende ordinært vannforbruk for hele distrikt 9 øke fra ca 40<br />
l/s til 75 l/s (maks time maks døgn).<br />
Dimensjonerende for ledningsnettet vil imidlertid være brannvannssituasjonen. Tidligere beregninger<br />
har vist at i området Kullerød/Fokserød er brannvannskapasiteten i området 30-70 l/s avhengig av<br />
uttakspunkt.<br />
For Torp og flyplassområdet er det nå nødvendig å legge ny overføringsledning. Denne må minst kunne<br />
overføre en brannvannskapasitet på 50 l/s i tillegg til midlere forbruk i maks døgn (pbl).<br />
Ut fra tidligere vurderinger for Kullerød Nord vil vi imidlertid anbefale at ny overføringsledning fra Orerød<br />
til Torp vurderes dimensjonert for en sprinklerkapasitet på ca 100 l/s for å ta høyde for alle evt bedrifter<br />
som vil kunne etablere seg i området.<br />
Til orientering har største sprinkleranlegg på Kullerød sør i dag alene et krav til uttak av 68 l/s. Evt nytt<br />
hotell på Vatakeråsen har signalisert et sprinklerbehov på 33 l/s.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 55<br />
8.4 Svakheter dagens forsyning - nordre <strong>Sandefjord</strong><br />
Vi anser følgende forhold som svakheter for dagens forsyning via Hunstokk pst:<br />
Torp flyplass har kun ensidig forsyning og begrenset kapasitet for brannvann/sprinkling. I en situasjon<br />
med brann på Torp er derfor ledningen fra Orerød til Torp sårbar og i dag uten kapasitet til å forsyne<br />
tilstrekkelige vannmengder til brann.<br />
Også forsyningsledningen fra Kullerød via Fevang til Orerød har begrenset kapasitet. Dette medfører<br />
uønskede variasjoner i trykket ved Torp flystasjon. Deler av ledningen er av grått støpejern og således<br />
korrosjonsutsatt og relativt grodd (jmf målinger).<br />
Pumpene på Orerød er normalt ikke i drift over lange perioder. Det er derfor en vanskelig oppgave å<br />
drifte pumpene. Denne driftsmåten medfører at det kan oppstå berettiget usikkerhet til om pumpene<br />
faktisk starter når de skal (utløst av trykkfall)?<br />
Pumpene på Orerød vil når de først har startet, gå for fullt inn til de manuelt blir slått av.<br />
Ved evt utfall eller planlagt vedlikehold av Hunstokk pst må Orerød pst alene forsyne distrikt 9.<br />
Pumpene må da kjøres manuelt. Pumpene er ikke turtallsregulert og trykket i nettet kan således ikke<br />
reguleres. Det må da påregnes variasjoner i trykket under slik drift.<br />
Ved ledingsbrudd på strekningen Midtås - Orerød med enkel ledning, vil Orerød pst måtte brukes for å<br />
opprettholde forsyningen. Turtallsregulerte pumper som kunne gi et stabilt trykk ville vært en langt bedre<br />
løsning.<br />
Mht trykkstøt i nettet vil også en løsning med turtallsregulerte pumper på Orerød være en bedre løsning<br />
enn dagens system.<br />
8.5 Framtidig systemløsning<br />
8.5.1 Anbefalt løsning Orerød<br />
Vi vil anbefale at Orerød etableres som et nytt fast uttak fra VIVs ledning og at pumpestasjon bygges om<br />
for permanent drift.<br />
Vi har hatt kontakt med VIV som samtykker i en slik løsning.<br />
Endelig utforming av ny pumpestasjon må ses nærmere på. Hvis pumpekapasitet skal utvides som<br />
skissert, kan det være behov for bygningsmessig utvidelse av dagens anlegg.<br />
Nye pumper må være turtallsregulert og ny styring etableres.<br />
8.5.2 Distriktstinndeling<br />
Dagens situasjon (alt 0) er at distrikt 9 normalt forsynes via Hunstokk pumpestasjon. Ved trykkfall vil<br />
Orerød starte (brannpumpe).<br />
I en framtidig situasjon er følgende to løsninger for distriktsinndeling i nordre <strong>Sandefjord</strong> aktuelle:<br />
Alt 1: Distrikt 9 har samme utstrekning som i dag. Distriktet forsynes permanent fra pumpestasjoner på<br />
Hunstokk og Orerød med åpnet nett mellom.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 56<br />
Alt 2: Distrikt 9 deles i to lukkede distrikt (9A og 9B). Ledningsnettet stenges mellom de to sonene ved<br />
Fevang skole. Hver av det to sonene vil være egne målesoner.<br />
Alt 2 har den fordelen at hver sone er forsynt av en pumpestasjon hver og dette gir en meget oversiktlig<br />
og god kontroll med forbruk og lekkasjer.<br />
Alternativ 1 gir en noe høyere kapasitet i nettet fordi de to pumpestasjonene supplerer hverandre i en<br />
brann situasjon. Nettberegninger viser at ved utløst sprinkleranlegg ved f eks Santec så bidrar pumper<br />
på Orerød til å forsyne vann. Hvis nettet stenges ved Fevang skole (som i alt 2) vil kapasiteten fram til<br />
Santec reduseres.<br />
Dette kan evt løses ved at kapasiteten for Hunstokk pumpestasjon økes.<br />
Vi vil i første omgang anbefale at de to pumpestasjoner forsyner mot en felles lukket sone etter alt 1 for å<br />
opprettholde kapasiteten i Kullerød området. Vannforbruket i sonen måles ved å summere<br />
vannforbruket fra de to målerne.<br />
8.5.3 Fordeler med skissert framtidig løsning<br />
Nytt permanent uttak til <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> kombinert med ledningstiltak som beskrevet over mener vi<br />
vil gi følgende fordeler:<br />
Økt fleksibilitet og sikkerhet for forsyningen for Torp/Kullerød/Fokserød (permanent tosidig forsyning).<br />
Nok kapasitet for ordinær forsyning og utvidelse av næringsområder.<br />
Nok kapasitet for brannvann/sprinkler forsyning.<br />
Avlasting av pumpeledning fra Mosserød pst til Midtås. Denne ledningen har i dag begrenset kapasitet.<br />
Mulighet for forsyning av Råstad/Unneberg via Torp. Dette vil også øke fleksibiliteten i forsyningen og gi<br />
mer stabilt trykk i denne delen av ledningsnettet.<br />
Redusert avsenkning av Midtås basseng over døgnet. Dvs noe økt reservevolum i Midtås som følge av<br />
”flytting” av vannuttak fra Midtås til Orerød.<br />
Økt utjevningsvolum for <strong>Sandefjord</strong> som følge av at Orerød basseng også vi bli benyttet som<br />
utjevningsbasseng for <strong>Sandefjord</strong>.<br />
Forbedret drift av Orerød pumpestasjon som følge av at stasjonen er permanent i drift.<br />
8.6 Nye ledningsanlegg i området Orerød/Torp<br />
I forbindelse med utbyggingen på Torp vil det være nødvendig å legge nye ledninger fra Orerød til Torp.<br />
Ny overføringsledning fra Orerød til Vatakerkrysset, 900 m, foreslås lagt i dimensjon DN250 eller DN300.<br />
Denne ledningen vil ta høyde for et framtidig sprinkleranlegg på opp til 100 l/s.<br />
Videre anbefales å forsterke/erstatte eks 160/110 PVC fra Vatakerkrysset, til Torp og evt over rullebanen<br />
med ny DN250 eller DN 300 samt at det etableres to ringstrukturer gjennom flyplassen (DN200/160<br />
PVC).<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 57<br />
Mht vurderinger om utvidelse av høydebasseng på Torp henviser vi til kap 8.<br />
8.7 Konklusjon<br />
Orerød pumpestasjon bør bygges om til permanent pumpestasjon for <strong>Sandefjord</strong> med turtallsregulerte<br />
pumper.<br />
Pumpestasjonen bør i første omgang forsyne distrikt 9 sammen med Hunstokk pumpestasjon.<br />
Forsyning mot Torp må minimum kunne forsyne 50 l/s til brannvann. Vi mener at det også må tas<br />
høyde for forsyning av sprinklervann opp mot 100 l/s.<br />
Dvs at pumpestasjon og ledningsanlegg fra Orerød til Torp samt internt på Torp må dimensjoneres for<br />
dette. Basseng finnes allerede.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 58<br />
9 FORSYNINGSSIKKERHET<br />
9.1 Forsyningssikkerhet - ordinær forsyning<br />
Et vannverk skal levere vann kontinuerlig og ha stor sikkerhet med hensyn til både kvalitet og<br />
leveringsbrudd. Kvalitet sikres ved et behandlingsanlegg. Leveringsbrudd kan oppstå ved brudd på<br />
hovedtilførsel, havari i pumper, stopp på grunn av vedlikehold etc.<br />
Høydebasseng er det element i systemet som benyttes til å gi en stabil forsyning for alle tenkbare uhell i<br />
hovedsystemet. Ved å plassere bassengene riktig, vil de også gi en stabilisering av trykket i nettet.<br />
Andre elementer som bidrar til sikkerhet er tosidig forsyning og omkjøringsmuligheter.<br />
9.2 Høydebasseng - formål<br />
Høydebasseng er et viktig element i et <strong>vannforsyning</strong>sanlegg som skal dekke følgende funksjoner:<br />
Utjevne variasjoner i forbruket over døgnet (utjevningsvolum)<br />
Inneholde vann til brannslukning (brannvannsvolum)<br />
Sikre forsyningen ved en driftsstopp på hovedtilførselen (sikkerhetsvolum)<br />
Et basseng skal fungere slik at produksjonen av vann fra vannverket blir noenlunde konstant over<br />
døgnet.<br />
Utjevningsvolumet i et ordinært døgn vil være avhengig av lekkasjemengden og industriforbruket.<br />
Utjevningsvolumet vil være 20 - 25 % av døgnforbruket i et normaldøgn.<br />
For <strong>Sandefjord</strong> antas utjevningsvolumet å være ca 25 % av et midlere døgnforbruk.<br />
Utjevningsvolumet vil være mindre enn sikkerhetsvolumet i <strong>Sandefjord</strong> og inkluderes i dette.<br />
Brannreserven inkluderes i sikkerhetsvolumet fordi det er svært liten sannsynlighet for at en brann<br />
oppstår samtidig med at bassengene er tomme som følge av et brudd i hovedforsyningen.<br />
Sikkerhetsvolumet må vurderes ut fra blant annet sannsynlighet for brudd i hovedtilførselen, antall kilder<br />
og mulig fleksibilitet, tidsforbruk for reparasjon av brudd, beredskap ved strømbrudd, parallelle<br />
hovedledninger, grad av overvåking etc.<br />
Alle bassengene som inngår i den ordinære <strong>vannforsyning</strong>en, må være overbygget.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 59<br />
9.3 Eksisterende situasjon<br />
Bassenget på Midtås har et volum på ca 15.000 m 3 .<br />
Midlere døgnforbruk i dag er ca 18 000 m 3 . Det vil si at bassenget på Midtås alene kan forsyne<br />
abonnentene med vann i 20 timer uten tilførsel fra VIV, og at bassengdekningen er ca 0,83 ganger<br />
midlere døgnforbruk.<br />
Ovennevnte tall forutsetter imidlertid at bassenget er fullt. Bassenget på Midtås blir forsynt fra VIVs nett<br />
fra Mosserød pumpestasjon, som eies og drives av VIV. Det er således VIV som styrer pumpestasjonen<br />
på Mosserød og dermed også nivået i Midtås høydebasseng.<br />
I situasjoner med stort forbruk videre nordover i VIVs nett blir Mosserød pumpestasjon stoppet, og<br />
dermed synker nivået i Midtås høydebasseng. I løpet av vinteren 2003 – 2004 er det registrert at nivået<br />
har blitt senket helt ned til 7-8 m, dvs. halvfullt basseng. I mai og juni 2004 har laveste nivå gjennom<br />
døgnet vært ca 9 m. Dersom det skulle oppstå et alvorlig brudd på f.eks pumpeledningen fra Mosserød<br />
pumpestasjon, eller feil på pumpestasjonen i en slik situasjon har man kun 10 timer reservevolum ved<br />
midlere forbruk, og dersom dette skulle oppstå i et hagevanningsdøgn er reserven helt nede i 5-6 timer.<br />
Dette gir en alt for dårlig sikkerhet med tanke på tiden det vil ta å utbedre en alvorlig feil.<br />
Bassenget kan i dag forsyne hele nettet ved å åpne dagens grenser i nettet mellom områder forsynt fra<br />
Skolmar og områder forsynt fra Midtås. Midtåsbassenget har en sentral plassering i nettet og gir god<br />
dekning for <strong>Sandefjord</strong> vannverk.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 60<br />
9.4 Bassengvolum i nabo<strong>kommune</strong>r<br />
I tabellen under er det vist hvor stor bassengkapasiteten er i de ulike VIV <strong>kommune</strong>ne + Larvik i forhold<br />
til midlere døgnforbruk.<br />
Tabell 14 Oversikt bassengvolumer <strong>kommune</strong>r i Vestfold (VIV + Larvik)<br />
Kommune Midlere<br />
vannforbruk<br />
(m 3 /d) (a)<br />
Samlet bassengvolum/<br />
antall bassenger<br />
(b)<br />
Bassengfaktor<br />
(b) / (a)<br />
Stokke <strong>kommune</strong> 3 800 9 000 m 3 / 3 basseng 2,36<br />
Horten <strong>kommune</strong> 10 000 21 500 m 3 /2 basseng 2,15<br />
Tjøme <strong>kommune</strong> 1 600 2 500 m 3 /1 basseng 1,56<br />
Larvik <strong>kommune</strong> 22 500 30500 m 3 / 4 basseng 1,35<br />
(1,66*)<br />
Holmestrand <strong>kommune</strong> 5000 5560 m 3 /4 basseng 1,11<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> 18 000 15 000 m 3 / 1 basseng 0,83<br />
Nøtterøy <strong>kommune</strong> 8 700 6 800 m 3 /1 basseng 0,78<br />
Kommentarer<br />
* 2 nye basseng<br />
under planlegging<br />
Veldre (ca 3500 m 3 )<br />
+ Ringdalskogen<br />
(3500 m 3 )<br />
Tønsberg <strong>kommune</strong> 18 000 11 500 m 3 /1 basseng 0,63 Utvidelse inne i<br />
hovedplan vann.<br />
Ut over disse volumene har VIV to bassenger: Orerød (4500 m 3 ) og Gjøgri (5000 m 3 ).<br />
9.5 Behov for bassengvolum<br />
VIV anbefaler at bassengkapasiteten bør være ¾ av forbruket i et maksdøgn. Ut fra denne anbefalingen<br />
burde bassengvolumet i <strong>Sandefjord</strong> økes til ca 24 000 m 3 .<br />
Av oversikten over ser man at <strong>Sandefjord</strong> også ligger et stykke ned på listen i forhold til de øvrige<br />
<strong>kommune</strong>ne i VIV.<br />
Ut fra en samlet vurdering anbefales det at bassengvolumet i <strong>Sandefjord</strong>s nett økes til 24 000 m 3 . Dette<br />
medfører en samlet økning i bassengvolum på 9000 m 3 .<br />
Dette gir en bassengdekning på 1,33 eller ca 32 timer i et midlere døgn ved dagens situasjon. Ut fra<br />
stipulert fremtidig vannforbruk vil dette representere en reserve på ca et døgn ved stipulert midlere<br />
forbruk i 2044.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 61<br />
9.6 Alternativer til framtidig basseng plassering<br />
I dette kapittelet vil de ulike alternativene for økning av bassengvolum bli diskutert. Ut fra vurdering av<br />
behov for basseng og tilgjengelige høyder er følgende plasseringer områder.<br />
Alternativ 1A-C skal dekke økt bassengvolum i nordlige deler av <strong>kommune</strong>n, mens alt 2A-B skal dekke<br />
økt bassengvolum for Østerøya/Vesterøya.<br />
Alt 1A<br />
Alt 1B<br />
Alt 1C<br />
Alt 2A<br />
Figur 26 Oversiktskart alternative nye bassengplasseringer<br />
Alt 2B<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 62<br />
9.6.1 <strong>Sandefjord</strong>sfjorden vest<br />
<strong>Sandefjord</strong> vest forsynes i dag via inntaket på Skolmerørd. Distrikt 1 og 2 forsynes direkte fra VIVs<br />
ledning uten noe høydebasseng eller sikkerhetsvolum. Dette gir ingen reserve ved stans i anlegget på<br />
Seierstad eller brudd på VIVs ledning mellom Seierstad og Skolmerød. I en slik situasjon vil man kunne<br />
fosyne disse sonene fra Midtås høydebasseng ved å åpne dagens distriktskiller i nettet.<br />
Alternativt er det en mulighet å gravitere vann tilbake fra VIVs basseng på Orerød, men dette<br />
utjevningsbassenget vil også forsyne vann videre nordover i VIVs nett, og det er derfor usikkert hvor<br />
lenge bassenget på Orerød vil kunne gi vann til Skolmerød inntaket. Når VIV setter i drift sitt nye<br />
vannverk på Eidsfoss vil sikkerheten bli bedre. Ved stans eller brudd mot Seierstad vil det nye<br />
vannbehandlingsanlegget på Eidsfoss kunne forsyne <strong>Sandefjord</strong> med vann.<br />
Det er her sett på tre alternativer for å bedre sikkerheten for Skolmerøduttaket.<br />
Alternativ 1A: Danebuåsen, 7000 m 3<br />
Det kan vurderes å bygge et nytt høydebasseng på en av høydene vest for E-18. Dette vil gi en<br />
utjevning, og en reserve for distrikt 1 og 2 ved utfall av VIV. Dette tiltaket vil kreve ca 2 x 1500 m med ny<br />
ledning til og fra det nye bassenget.<br />
Aktuell plassering vil være på ca kt 105.<br />
Stipulert kostnad for alternativet vil være ca 15 mill kr.<br />
Alernativ 1B: Utvidelse basseng Midtås, 7000 m 3<br />
Alternativt kan man utvide bassengvolumet på Midtås, og la distrikt 1 og 2 også bli dekt opp av Midtås<br />
høydebasseng. Dette vil kreve at det legges en ny og større ledning fra uttaket til distrikt 8 i Ringveien,<br />
og frem til Ø600 asbestsementledning i Krokenskogen. Den første strekningen frem til Moveien (ca 1000<br />
m) er uansett foreslått oppdimensjonert for å gi økt brannvanskapasitet i Pindsleområdet. Av de<br />
resterende 2100 m frem til Krokenskogen ligger det i dag ca 1600 m asbestledning.<br />
Tiltaket må ses i sammenheng med ny pumpeledning (Ø500/600 mm) fra Mosserød pumpestasjon til<br />
Midtås og ovennevnte tiltak med oppdimensjonering av ledning i Ringveien. Fordelen med dette<br />
alternativet er at det allerede er lagt til rette for et basseng til på Midtås. En stor andel av<br />
ledningsstrekket i Ringveien er uansett planlagt oppdimensjonert. Det meste av ledningstraseen vil bli i<br />
Ringveien.<br />
Stipulert kostnad for alternativet er ca 10 mill kr.<br />
Merkostnaden for oppdimensjonering til DN400 i stedet for DN250 på en 3 km lang strekningen er<br />
beregnet til ca 2 mill kr.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 63<br />
Bilde 1 Aktuell plassering av nytt basseng på Midtås, til venstre for eksisterende ventilhus.<br />
Alternativ 1C: Utvidelse av Orerød høydebasseng med 7000 m 3<br />
VIV har i dag et basseng på Orerød på 4.500 m 3 på kt 105. Dette bassenget fungerer som<br />
utjevningsvolum for pumpestasjonen på Seierstad.<br />
I dagens situasjon vil VIV stenge inntaket på Skolmar og inntaket til Midtåsen ved avbrudd i forsyningen<br />
fra Seierstad. Med et stort volum på Orerød burde VIV kunne tilby <strong>Sandefjord</strong> å holde for eksempel<br />
Skolmarinntaket åpent. Ved i tillegg tære på volumet på Midtåsen kunne <strong>Sandefjord</strong> få vesentlig større<br />
reserver enn de har i dag.<br />
Dette alternativet krever at man kan benytte VIVs ledning for transport av vann tilbake til<br />
Skolmerødinntaket ved utfall på Seiersatd. Dette krever en ventil på VIVs ledning like sør for inntaket på<br />
Skolmerød. I tillegg vil det kreve en ventil mellom det nye bassengvolumet og eksisterende basseng på<br />
Orerød, slik at vannet i <strong>Sandefjord</strong>s basseng ikke går videre nordover i VIVs nett. Dette alternativet vil i<br />
tillegg til distrikt 1 og 2 også dekke distrikt 9. Tiltaket må ses i sammenheng med etablering av<br />
permanent forsyning på Orerød (se kap 7).<br />
Kostnaden for tiltaket er stipulert til ca 10 mill kr.<br />
9.6.2 Vesterøya/Østerøya<br />
Vesterøya og Østerøya er i hovedsak endeledninger. Abonnenter i disse områdene vil i stor grad miste<br />
<strong>vannforsyning</strong>en ved ledningsbrudd på forsyningsledningene. Dette kan medføre undertrykk i nettet, evt<br />
innsug av forurenset vann mv.<br />
Utbygging av basseng på disse halvøyene vil gi:<br />
• Tosidig forsyning og vesentlig økt sikkerhet.<br />
• Utjevning av forbruket og økt kapasitet<br />
• Forenkling av driften<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 64<br />
Alt 2A: Vardås på Vesterøya, 2000 m 3<br />
På Vesterøya er det mangel på passende høyder som bassenget kan plasseres på i trykksone kt 115.<br />
Det er mulig å plassere et basseng på kt 75 et stykke utover på Vesterøya, på Vardås etter Langeby.<br />
Bassenget blir imidlertid liggende lavt og vil fungere som et gjennomstrømningsbasseng for<br />
abonnentene lenger ute på Vesterøya. Bassenget vil stabilisere trykket slik at det ikke vil falle under kt<br />
75 på Vesterøya. Samtidig vil bassenget fungere som trykkreduksjon for området ytterst på Vesterøya<br />
slik at nattrykket ikke blir kt 115 men kt 75. Bassenget vil svært sjelden mate vann tilbake til nettet og<br />
kan ikke balansere naturlig mot kt 115 trykksonen. Passende volum for et basseng på Vardås er 2000<br />
m 3 .<br />
Ved dimensjonering av bassenget er det tatt hensyn til økt tilknytning av hytter på Vesterøya. I tillegg er<br />
det forutsatt en forbindelse mellom Vesterøya og Østerøya. Dette vil gi en langt bedre sikkerhet for<br />
begge øyene, og i tillegg vil bassenget fungere som reserve for et større område.<br />
Det anbefales videre å etablere en reguleringsventil på Buer for styring av vannmengden inn til<br />
bassenget og reduksjon av trykket på strekningen Buer – Vardås.<br />
Alt 2B: Østerøya<br />
Situasjonen på Østerøya er noe annerledes enn på Vesterøya. Dette skyldes at det bare er en enkel 6,4<br />
km lang 160 mm PVC ledning som forsyner utover på øya.<br />
Det vil si at ved brudd på denne ledningen så vil forsyningen falle ut til bruddet er reparert. Sikkerheten i<br />
forsyningen er derfor noe dårligere enn på Vesterøya hvor det er større muligheter for tosidig forsyning.<br />
På den andre siden er betydelig færre fastboende på Østerøya slik at konsekvensen er noe mindre ved<br />
et utfall av forsyningen.<br />
Dagens ledningsnett har brukbar kapasitet. Nettberegningene viser imidlertid at et basseng på<br />
Vatnhaugen med topp vannspeil ca på kt 71 vil fungere svært bra og gi stabilt trykk på nettet. Bassenget<br />
vil balansere med trykket på nettet. Nødvendig volum for bassenget vil være ca 1000 m 3 for å gi 1<br />
døgns reservevolum.<br />
Et basseng på Østerøya vil altså stabilisere trykket og forbedre forsyningen for fastboende og hytter,<br />
med andre ord gi bedre service. Samtidig vil det gi økt sikkerhet ved brudd og enklere drift av nettet. Det<br />
anses likevel mer gunstig å legge et felles basseng for begge øyene på Vardås, siden Vesterøya har<br />
flere fastboende, og større kapasitetsbroblem enn Østerøya<br />
For de øvrige områder i <strong>kommune</strong>n er det ikke vurdert som behov for utbygging av bassenger, dette<br />
skyldes gjennomgående god kapasitet i ledningsnettet og muligheter for tosidig forsyning.<br />
9.7 Sammenstilling av alternativer<br />
Basseng Østerøya/Vesterøya<br />
Forutsatt at ringforbindelsen over Mefjorden etableres vil en den endelige plasseringen av bassenget på<br />
Vesterøya eller Østerøya være litt mindre kritisk.<br />
Tyngdepunktet i antall abonnenter/hytter ligger imidlertid på Vesterøya og bassenget vil således ligge<br />
nærmest abonnentene her.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 65<br />
Videre vil det hydraulisk sett være gunstig å plassere bassenget på Vesterøya mht til styring av<br />
bassenget og trykket i sonen samt utskiftning av vannmengder.<br />
Kostnadmessig vil de to alternativene være tilnærmet like på ca 6 mill kr.<br />
Ut fra en samlet vurdering anbefales utbygging av bassenget på Vesterøya.<br />
Basseng i nordlige del av <strong>Sandefjord</strong><br />
Følgende kan sies om de ulike alternativene (fordeler er angitt med + og bakdeler angitt med -):<br />
Alternativet 2A: Danebuåsen<br />
+ Medfører at dagens forsyning direkte mot nett på Skolmerød opphører.<br />
- Det dyreste alternativet med ca 15 mill kr og krever et stykke med doble ledninger.<br />
- Pga høyden kan ikke bassenget forsyne mot kt 115 sonen.<br />
- Kan komme i konflikt med ny E18 trase.<br />
- Kan primært dekke distrikt 1 og 2.<br />
- Mulig tomt ikke avklart.<br />
Alternativ 2B: Midtås<br />
+ Tomt avklart og utsprengt ved siden av dagens basseng.<br />
+ Strategisk plassering i ledningsnettet og kan forsyne mot hele ledningsnettet.<br />
+ Med ny hovedledning via Ringveien til Krokenskogen vil bassenget også kunne forsyne område<br />
1 og 2.<br />
+ Vil medføre meget stabilt og høyt trykk i kt 115 sonen.<br />
+ Styringsmessig meget enkel løsning.<br />
- Oppnår ikke spredning av bassengvolumene<br />
Alternativ 2C: Orerød<br />
+ Enkelt å bygge ved siden av eks basseng<br />
- Vann må pumpes ut til distrikt 9<br />
- Vanskelig å holde tilbake vannet ved utfall av Seierstad (vann til gravitere videre mot Stokke).<br />
- Vann kan ikke graviteres til kt 115 sonen.<br />
Ut fra en samlet teknisk/økonomisk vurdering anbefaler vi derfor en utvidelse av bassengvolumet på<br />
Midtås.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 66<br />
10 RERSERVEVANNFORSYNING / BEREDSKAP<br />
10.1 VIVs reservekilder<br />
VIVs reservevannkilde har fram til i dag vært Akersvannet. I løpet av år 2005 vil imidlertid VIV kunne<br />
benytte Eikeren som reservevannkilde.<br />
Eikeren og Farris skal da fullt ut kunne erstatte hverandre.<br />
Goksjø har tidligere vært en reservevannkilde for <strong>Sandefjord</strong>/VIV. På grunn av vannkvaliteten er dette<br />
ikke lenger noen aktuell reservekilde.<br />
Ut over VIVs reservevannkilder har <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> ikke andre reservevannkilder eller mål om å<br />
bygge ut egne reservekilder.<br />
10.2 Krisevannsforsyning<br />
10.2.1 Generelt<br />
Vannforsyningen skal kunne opprettholdes i <strong>kommune</strong>n dersom det skjer uhell og alvorlige havari på<br />
anleggene. Det tenkes her på sannsynlige feil og uhell som kan forutsies og er påregnelige. Eksempler<br />
på slike uhell er for eksempel:<br />
• Brudd på hovedledninger<br />
• Brudd eller eksplosjoner i pumpestasjoner<br />
• Strømbrudd<br />
• Pumpehavari<br />
Denne type hendelser skal ikke føre til at store områder blir berørt og skal ivaretas av vannreservene<br />
som ligger i høydebassengene eller i omkjøringsmuligheter.<br />
For det som ikke dekkes, er det behov for et reserveopplegg for å kunne besørge <strong>vannforsyning</strong>en ved<br />
et alvorlig kildeforurensning ved sabotasje, uhell eller i krig. Dersom vannkilden blir forurenset, f eks av<br />
kjemikalier/gift bør det foreligge konkrete planer for <strong>vannforsyning</strong>en.<br />
10.2.2 Mulige uhell og krisesituasjoner i krig og fred<br />
I en krigssituasjon vil den mest alvorlige situasjonen være sabotasje og forurensning av vannkilden med<br />
kjemikalier eller gift eller sabotasje av ledningsnettet.<br />
Slik vi ser det vil det alvorligste tenkbare uhellet for <strong>vannforsyning</strong>en i Vestfold i fredstid være<br />
forurensning av vannkildene av følge av menneskelig aktivitet eller biologiske årsaker. Et slik uhell kan<br />
gjøre vannet ikke brukbart til <strong>vannforsyning</strong> for en periode.<br />
I fredstid vil et utbygget vannverk håndtere de fleste hovedledningsbrudd med forsyning fra bassenger<br />
eller fra parallelle ledninger.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 67<br />
Sannsynligheten for at de nevnte situasjonene skal skje regnes som meget usannsynlig.<br />
For at en vannkilde skal ha status som reservevannkilde skal vannkilden oppfylle de samme krav til<br />
vannkvalitet og to hygieniske barrierer som en ordinær kilde. Disse krav gjelder ikke på tilsvarende måte<br />
for krisevannkilder. Samtidig gis det ikke tillatelse til å bruke slike kilder uten i helt spesielle kritiske<br />
situasjoner.<br />
10.2.3 Aktuelle krisevannkilder for <strong>Sandefjord</strong><br />
For en tenkt situasjon der hovedvannkilden eller transportsystemet blir forurenset og utkoplet lenger enn<br />
bassengkapasiteten i systemet varer kreves andre løsninger til <strong>vannforsyning</strong>.<br />
Det foreligger flere løsninger for å håndtere en slik situasjon. Disse er følgende:<br />
• koble inn gammel kilde (krisevannkilde)<br />
• hente vann fra andre kilder i tankvogner som plasseres rundt i forsyningssystemet slik at folk<br />
har vann til matlaging og drikke<br />
• Bruke brønner /grunnvann<br />
I tilfelle et langvarig utfall av VIVs kilder kan vann tas fra Goksjø i en krisesituasjon. Dette er en lite<br />
sannsynlig situasjon. En bedre og mer sannsynlig mulighet er å bruke vann fra brønner i <strong>Sandefjord</strong> til<br />
matvann.<br />
10.2.4 Brønner i <strong>Sandefjord</strong><br />
I <strong>Sandefjord</strong> er det laget en beredskapsplan der blant annet brønner i <strong>kommune</strong>n ble kartlagt og<br />
vannprøver ble tatt. Som en del av forrige hovedplan fra 1997 ble brønnene plottet på et bykart.<br />
Brønnene ble også gruppert i klasser med ulik vannkvalitet.<br />
For mer detaljerte vurderinger, ROS analyser og handlingsplaner viser vi til beredskapsplan i<br />
handlingsplanen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 68<br />
11 TILTAK<br />
11.1 Generelt<br />
Kort beskrivelse av samtlige anbefalte tiltak med kostnadsberegninger.<br />
Kostnadene i kapitlet har en nøyaktighet på +/- 25-30%. Ved utarbeidelse av forprosjekt vil<br />
nøyaktigheten i beregningene øke til anslagsvis +/- 10-15%.<br />
11.2 Investeringstiltak<br />
Tiltak I-01: Pumpeledning Mosserød-Midtås (500/600 mm, 1100 m)<br />
Vi anbefaler å bytte eksisterende DN400 ledning basert på 3 årsaker:<br />
Ledningsmaterialet er grått støpejern og ledningen ble lagt i 1953. Ledningen har hatt et brudd som<br />
resulterte i oversvømmeleser. Ledningen er meget kritisk mht <strong>Sandefjord</strong>s forsyning og ligger i et<br />
tettbygd område som gjør evt brudd kritisk.<br />
Ledningen ligger under flere bygninger, noe som anses som kritisk ved evt brudd.<br />
Ledningen har noe knapp kapasitet som gir økte energikostnader for VIV.<br />
Aktuell ledningsdimensjon for ny ledning er DN500 evt DN600 i en lengde på 1100 m. Kostnaden for<br />
tiltaket er beregnet til 6,6 mill kr.<br />
Tiltak I-02: Forsterkning av ledningsnett for økt forsyning til hytter (Ormestad-Buer)<br />
Eksisterende ledning fra Ormestad til Buer består av 1,6 km DN150 av grått støpjern lagt i 1958.<br />
Ledningen er målt til å ha en ruhet på 10 mm og er således meget ru og en flaskehals i<br />
forsyningssystemet sørover på Vesterøya. Dette gir utslag i lavt trykk i Buer området.<br />
Aktuell dimensjon for ny ledning er DN200. Tiltaket er kostnadsberegnet til 4,0 mill kr<br />
Tiltak I-03 Utskiftning 315 PVC PN10 Østerøyveien (440 m)<br />
Eksisterende ledning ligger i Østerøyveien og har en lavere trykklasse (PN10) enn det statiske trykket i<br />
området (kt 115, ca 110 mVS i ledningen). Ledningen har hatt en rekke brudd og ligger i et område<br />
med delvis dårlige grunnforhold.<br />
Denne ledningen er det planer om å gjøre tiltak på. Ledningen ligger under et bygg i Bekkeveien, og det<br />
har vært brudd på begge sider av bygget. Et brudd under bygget vil være kritisk. Tiltaket bør derfor ses i<br />
sammenheng med dette.<br />
• Ny ledning må legges i trykklasse PN16.<br />
• Ledningen er beregnet til en kostnad på 1,5 mill kr.<br />
Tiltak I-04 Ny pumpestasjon Orerød basseng<br />
Orerød skal etableres som et framtidig permanent forsyningspunkt fra VIVs ledningsnett. Eksisterende<br />
brannvannspumper på Orerød vil utgå.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 69<br />
Tiltaket innebærer nye pumper, tavler, driftskontroll, bygningsmessige tiltak. Det forutsettes at pumper<br />
kan plassers i eksisterende bygg.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 1,1 mill kr. Endelig fordeling av kostnader med VIV avklares senere.<br />
Tiltak I-05 Ny overføringsledning Orerød-Vataker Torp DN250/300, 1450 m<br />
Eksisterende 160 PVC PN10 ledning har ikke kapasitet for forsyning av brannvann og framtidige<br />
forbruksmengder til Torp flyplass og evt næringsområde. Videre har Torp flyplass kun ensidig forsyning<br />
og er derfor sårbar mht til evt ledningsbrudd, ledningsarbeid mv.<br />
Det er derfor behov for en parallell ledning. Ny ledning må ha en dimensjon på DN250 evt DN300.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 4,0 mill kr.<br />
Tiltak I-06 Ny forbindelse Feensveien 160 PVC, 650 m<br />
Tiltaket gir økt brannvannskapasitet og tosidig forsyning til Torp flystasjon. I tillegg medfører tiltaket at<br />
eksisterende endeledning på ca 800 m med 160 PVC vil inngå i en ringstruktur og vannkvalitet i enden<br />
av ledningen vil forbedres.<br />
Tiltaket er beregnet til 1,35 mill kr.<br />
Tiltak I-07 Sammenkobling med Larviks nett – Hemskogen 160 PVC, 500 m<br />
Tiltaket er diskutert med Larvik <strong>kommune</strong> og vil være til nytte for begge <strong>kommune</strong>r. Følgende fordeler<br />
oppnås:<br />
• Tosidig forsyning/økt forsyningssikkerhet<br />
• Vesentlig redusert fare for undertrykk i nettet<br />
• Økt brannvannskapasitet<br />
• Forenklet drift<br />
• Forbedret vannkvalitet<br />
Det etableres en toveis vannmåler slik at forbruket avregnes mellom de to <strong>kommune</strong>r. Larvik <strong>kommune</strong><br />
må senke trykket på si side av nettet fra ca kt 111 til kt 90.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 1,3 mill kr. Forutsatt lik kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>n blir<br />
<strong>Sandefjord</strong>s andel 0,7 mill kr.<br />
Tiltak I-08 Sammenkobling med Larviks nett – Jåberg/Istre 160 PVC, 800 m<br />
Begge <strong>kommune</strong>r har lange endeledninger med asbestsement inn mot <strong>kommune</strong>grensen. Tiltaket vil ha<br />
samme positive effekter som tiltak I-09. Spesielt vil en økt forsyningssikkerhet være viktig for<br />
<strong>Sandefjord</strong>.<br />
Det etableres en toveis vannmåler slik at forbruket avregnes mellom de to <strong>kommune</strong>r. Larvik <strong>kommune</strong><br />
må senke trykket på si side av nettet fra ca kt 111 til kt 90. Det vurderes i etterkant om ledningen<br />
normalt skal være stengt og åpnes ved behov eller være permanent åpen. Det foreligger kryssing av<br />
jernbanesporet.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 70<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 1,8 mill kr. Forutsatt lik kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>n blir<br />
<strong>Sandefjord</strong>s andel 0,9 mill kr.<br />
Tiltak I-09 Vardås høydebasseng (2000 m3 , kt 70-75) inkl ledn (700 m grøft) og veg (500m),<br />
samt reduksjonsventil Buer<br />
Etablering av høydebasseng på Vesterøya med hensikt å øke sikkerheten i forsyningen for Vesterøya og<br />
Østerøya (tosidig forsyning) øke kapasiteten fram til Vesterøya/Østerøya samt gi stabilt og riktig trykk for<br />
området.<br />
Egnet plassering av bassenget er på Vardås og det er behov for ca 2000 m 3 . Det er nødvendig med ca<br />
700 m ledningsanlegg og 500 m veg i forbindelse med anlegget. Videre anbefales en reduksjonsventil<br />
på Buer for å senke trykket ned mot kt 80-75 for området mellom Buer og Vardås høydebasseng.<br />
Tiltaket er beregnet til ca 5,0 mill kr.<br />
Tiltak I-10 Overføringsledning Vesterøya-Østerøya (700 m sjøledn 180 PE, 1000 m landledning<br />
160 PVC inkl 2 landtak)<br />
For å koble sammen Østerøya og Vesterøya er det behov for ca 700 m sjøledning og til sammen 950 m<br />
landledning på hver side Mefjorden.<br />
Tiltaket må ses i sammenheng med basseng på Vesterøya (tiltak I-9).<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 3,9 mill kr.<br />
Tiltak I-11 Overføringsledning i Ringveien, strekningen Mosserød-Moveien (850 m, DN400)<br />
Tiltak for å fjerne flaskehals over Ringveien. Dagens brannvannskapasitet på Pindsle er beregnet til 34<br />
l/s mot 10 mVS. Krav er 50 l/s. Ved å øke dimensjon på ledning til DN400 øker brannvannskapasiteten<br />
til 68 l/s mot 10 mVS.<br />
I tillegg muliggjør ledningen overføring av større vannmengder mot distrikt 1 og 2 ved evt<br />
krisesituasjoner med utfall av inntak på Skolmar.<br />
Omleggingen kan således være et første trinn i en langsiktig oppdimensjonering til DN400 langs<br />
Ringveien fram til eks DN600 ved Krokemoveien. I dag ligger det DN250 asbestsement og DN225 grått<br />
støpejern på denne strekningen.<br />
I tillegg vil tiltaket bedre trykkforholdene for abonnenter langs Raveien.<br />
Under innfartsveien til <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> må det påregnes å benytte styrt boring ved kryssing av<br />
veien.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 3,2 mill kr.<br />
Tiltak I-12 Sammenknytning endeledninger Haneholmen-Åsane (400 m, 160 PVC)<br />
Eksisterende endeledning på Haneholmen er i dag ca 900 m. Det er registrert vannkvalitetsproblemer<br />
på denne. Ved å etablere en ledning mellom Haneholmen og Åsane vil endeledningen på Haneholmen<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 71<br />
elimineres og kapasiteten (ordinær kapasitet og brannvannskapasitet) fram mot Åsane vil forbedres. I<br />
tillegg økes sikkerheten i forsyningen pga tosidig forsyning.<br />
Tiltaket er kostnadsregnet til 0,9 mill kr.<br />
Tiltak I-13 Rehabilitering av 375 mm ledning Hasle – Mosserød (1000 m)<br />
Fra forrige hovedplan vann gjenstår det en strekning på ca 1000 m å skifte ut/rehabilitere av<br />
eksisterende 375 mm ledning i grått støpejern som ble lagt i 1952.<br />
Resterende strekninger er:<br />
Del 1: Fra Lønneveien på Hasle til Pinaveien (nedre del)<br />
Del 2: I Ringveien mellom Lingelemveien og Midtåsveien.<br />
De to tiltakene kan kjøres uavhengig av hverandre, men det anbefales at del 1 utbedres først.<br />
Tiltakene er kostnadsregnet til totalt 4,0 mill kr.<br />
Tiltak I-14 Sammenkobling Råstad-Rove (160 PVC, 1,8 km)<br />
Området fra Helgerød og opp til Stokke grense er forsynt av en endeledning i dimensjon DN150.<br />
Tilsvarende ligger Råstad ytterst på en endeledning (stengt ventil mot Torp på ulike trykksoner).<br />
Med tanke på ønske om tosidig forsyning, økt sikkerhet og økt brannvannskapasitet er det skissert et<br />
forslag med sammenkoblingsledning mellom Råstad og Rove.<br />
Dette vil gi en tosidig forsyning og økt kapasitet for begge de opprinnelige endeledningene.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 3,6 mill kr.<br />
Tiltak I-15 Sammenkobling Pindsleveien-Feldtspatveien (160 PVC, 100 m)<br />
Som et ledd i å øke brannvannskapasiteten på Pindsle så viser EPANET-beregninger at ved å øke fra 2<br />
til 3 tilførsler til Pindsleveien så øker brannvannskapasiteten i framtidig situasjon med ca 10 l/s (forutsatt<br />
at tiltak I-11 er gjennomført).<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til ca 0,25 mill kr.<br />
Tiltak I-16 Høydebasseng Midtås (7000 m 3 , kt 98-114)<br />
Det foreslås plassering av nytt høydebasseng på Midtås. Det er tilrettelagt tomt for plassering av<br />
basseng på tomten. Bassenget knyttes til eksisterende pumpeledning fra Mosserød pumpestasjon.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 72<br />
• Ut over dette brukes eksisterende infrastruktur i stor grad.<br />
• Tiltaket er beregnet til ca 10 mill kr.<br />
Tiltak I-17 Utskiftning eternitt ledn i små dim (1 km/år)<br />
Kommunen har fortsatt ca 20 km med ledninger i asbestsement i mindre dimensjoner. Det anbefales<br />
derfor å fortsette med sanering av 1 km pr å for denne type ledning i ca 20 år til.<br />
Noen av tiltakene kan kombineres med sanering på avløp. Årlig kostnad er beregnet til ca 0,5 mill kr<br />
fordelt på vann. Ca 0,5 mill kr/år går i dag over driftsbudsjettet.<br />
Tiltak I-18: Oppdimensjonering ringledning i Ringveien (DN400 -1,6 km, DN300 0,5 km)<br />
Eksisterende DN250 eternittledning i Ringveien er fra 1967 og foreløpig i brukbar stand. For en framtidig<br />
situasjon vil vi anbefale å etablere en ringledning i Ringveien med kapasitet for mulig framtidig forsyning<br />
av distrikt 1 og 2 direkte fra Midtås. Dvs når denne ledningen skal skiftes en gang i framtiden, evt ved<br />
tiltak før denne tid langs denne ledningen.<br />
Dette vil muliggjøre forsyning mot distrikt 1 og 2 ved kun å åpne 1 distriktsventil på Pindsle.<br />
Pr i dag består 1640 m med 250 eternitt og 480 m med ny duktil støpejerns ledning. Vha nettmodellen<br />
har vi beregnet at nødvendig dimensjon er DN400 som erstatning for eternittledning og at det legges en<br />
DN300 parallelt med duktil støpjernsledning.<br />
Kostnaden for dette tiltaket er beregnet til ca 8,4 mill kr.<br />
Tiltak I-19: Oppdimensjonering Krokemoveien (5000, DN400)<br />
Det gjenstår ca 500m mellom eksisterende DN600 i Krokemoveien og DN400 som ble lagt i<br />
Olympiaveien i 1998. Det anbefales å legge DN400 mellom disse ledningene slik at det etableres en<br />
gjennomgående hovedledning i DN400 og DN600 i framtiden..<br />
Tiltaket vil øke forsyningssikkerheten og kapasiteten mot vestre del av <strong>Sandefjord</strong>.<br />
Tiltaket er kostnadsberegnet til 2,0 mill kr.<br />
11.3 Driftstiltak<br />
Tiltak D-01: Flytting av målekum Hegnaveien<br />
Målekummen er stadig oversvømmet, noe som medfører at vannmåler er ute av drift. Kummen må<br />
derfor flyttes for å unngå oversvømmelse og få stabil drift på vannmåler.<br />
Tiltak D-02: Tilbakeslagssikring for brannventiler av kuletypen (ca 300 ventiler over 5 år)<br />
For å unngå forurensning i forbindelse med undertrykk i nettet og innsug gjennom eksisterende<br />
kuleventiler anbefales at brannventilene utstyres med tilbakeslagssikring og beskyttelseslokk. Pr kum vil<br />
dette utgjøre en kostnad på i underkant av 1000 kr.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 73<br />
Tiltak D-03: Utskifting av gamle brannventiler med ny stengbar type (30 stk)<br />
På enkelte steder i nettet vil det være behov for å forsterke brannvannskapasiteten ved bytte ut<br />
kuleventiler med nye brannventiler av stengbar type (som har vesentlig høyere kapasitet). Andre steder<br />
kan det være behov for å supplere antall ventiler med flere brannventiler rundt sårbare brannobjekter.<br />
Kostnaden pr ny ventil er ca 10 000 kr inkl montasje.<br />
Tiltak D-04: Drenering av vannkummer som har permanent høy vannstand (anslagsvis 10 stk)<br />
Kummer som ikke har tilstrekkelig drenering bør utbedres med ny drenering for å øke sikkerhet mot<br />
innsug og forbedre driften av nettet.<br />
Kostnad pr kum er beregnet til 50 000 kr i snitt.<br />
Tiltak D-05: Etablere rutine for åpning/stenging av ventiler<br />
Det er behov for å etablere en rutine for åpning og lukking av ventiler for å unngå at det oppstår uønsket<br />
stengte ventiler i nettet i framtiden. Dette er uheldig både med hensyn til den generelle kapasiteten i<br />
nettet og ikke minst brannvannskapasitet. Opplegg for gjennomføring av rutine i praksis etableres.<br />
Tiltak D-06: Vannmålere hos storforbrukere (4 stk a 150’ kr)<br />
Det er positive erfaringer fra andre <strong>kommune</strong>r med å overvåke vannforbruket hos store forbrukere over<br />
driftskontrollanlegget. Dette gir bedre oversikt over forbruksmønster, lekkasjer mv og gir rask mulighet<br />
for å sjekke om årsaker til unormalt forbruk skyldes forhold hos industriabonnentene.<br />
Vi forslår å tilknytte målere til driftskontrollsystemet hos følgende forbrukere: Jotun – Hystadveien,<br />
Grans bryggeri, Pronova og Oleon.<br />
Tiltak D-07: Ny vannmåler lavtrykk distrikt 5 (Vindal)<br />
Distrikt 5 er et stort distrikt og en måler på Vindal for å måle forbruket i lavtrykksonen vil gi bedre oversikt<br />
over forbruk og lekkasjer.<br />
Tiltak D-08: Rutine for drift og vedlikehold av reduksjonsventiler<br />
Kommunen bør innføre en rutine for årlig vedlikehold og justering av reduksjonsventiler.<br />
Tiltak D-09 Spyling av ledningsnett<br />
Det ble utarbeidet en spyleplan i 1997 og utført en spyling i etterkant av dette (1997-1998). I perioden<br />
etter dette har fargetallet i rentvannet i en periode over flere år hatt høye verdier på over 30 mgPt/l.<br />
Etter at VIV innførte fargefjerning på behandlingsanlegget på Seierstad er imidlertid fargetallet kommet<br />
ned igjen.<br />
Det vurderes imidlertid å være behov for en ny gjennomspyling av nettet for å få spylt ut slam og partikler<br />
fra ledningsnettet.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 74<br />
11.4 Plantiltak<br />
Tiltak P-01: Tilbakeslagssikring egne anlegg (renseanlegg, havn mv)<br />
Det er behov for å gjøre en gjennomgang av fare for forurensning av rentvannet ved evt undertrykk i<br />
nettet eller som følge av overtrykk på forbrukssiden i egne anlegg.<br />
Krav til tilbakeslagssikring for ulike typer anlegg er beskrevet i EN-NS1717. Aktuelle anlegg som må<br />
sikres er havn, kloakkrenseanlegg, evt pumpestasjoner mv.<br />
Tiltaket bør resultere i en liste over nødvendige tiltak pr kommunalt anlegg med kostnad og framdrift.<br />
Tiltak P-02: Tilbakeslagssikring industri, landbruk, gartneri, slakteri mv<br />
Tilsvarende som for kommunale anlegg er det behov for tilbakeslagssikring hos ikke kommunale<br />
abonnenter. Det være seg industri, landbruk, slakteri, gartneri mv.<br />
Tiltaket medfører arbeid med informasjon og tilsyn av at EN-NS1717 overholdes. Montering av<br />
nødvendige ventiler mv er abonnentens ansvar.<br />
Tiltak P-03: Etablere oversiktskart brannvanndekning basert på EPANET beregninger<br />
Det er gjennomført beregninger med EPANET av brannvannsmengder i hele nettet. Dataene trenger<br />
bearbeiding vha GIS for å kunne presenteres grafisk på et plott.<br />
Et slikt plott vil gi brannvesenet og <strong>kommune</strong>n god oversikt over brannvannsdekningen i <strong>kommune</strong>n i<br />
forhold til å kunne forsyne hhv 20 l/s og 50 l/s.<br />
Tiltak P-04: Oppdatere beregninger av minimum nattforbruk pr lekkasjesone<br />
Kommunen har fått etablert lett tilgjengelige rapporter fra driftskontrollsystemet over minimum nattforbruk<br />
pr distrikt.<br />
Det foreligger ca 15 år gamle data over legalt nattforbruk og lekkasjemål pr distrikt. Disse er det<br />
imidlertid behov for å oppdatere for å ha lekkasjemål å styre mot for hvert enkelt distrikt.<br />
Tiltak P-05: Oppdatering av Sikkerhet og beredskapsplan vann<br />
Utarbeidelse av detaljert beredskapsplan for <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sandefjord</strong> med handlingsplaner for<br />
aktuelle hendelser.<br />
Tiltak P-06: Forprosjekt nye høydebasseng<br />
Utarbeidelse av forprosjekt for nye høydebasseng i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong>.<br />
Hensikten med forprosjektet er å avklare plassering, angi mer detaljert<br />
ledningstraseer/tilknytningpunkter, lage skisser av utforming og ventilkammer, samt vurdering av<br />
landskapsmessig forhold.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 75<br />
Tiltak P-07: Forprosjekt pumpeledning Mosserød-Midtås<br />
Utføre forprosjekt for avklare endelig trasevalg, beregning av optimal ledningsdimensjon i forhold til<br />
pumpekurver mv. Gjennomføre trykkstøtvurderinger som følge av ny ledning/kapasitet. Utarbeide<br />
planskisser for ny trase og vurdere sanering av avløp som skal gjennomføres samtidig med tiltaket, samt<br />
kostnadskalkyle.<br />
Tiltak P-08: Revisjon spyleplan<br />
Eksisterende spyleplan for vannledningsnettet fra 1997 må revideres før ny spyling kan gjennomføres.<br />
Tiltak P-09: Årlig revisjon nettmodell (EPANET)<br />
For å holde en nettmodell ”levende” er det nødvendig å jevnlig oppdatere endringer i ledningskartet<br />
(Gemini VA), nye anlegg, samt endringer i vannforbruk.<br />
Det skal heretter gjennomføres årlig for å sikre at modellen vil gi representative beregningsresutater.<br />
Tiltak P-10: Revisjon hovedplan vann<br />
<strong>Hovedplan</strong> vann skal revideres hvert 4 år. Neste gang i år 2009.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 76<br />
11.5 Sammenstilt tiltaksliste med kostnader<br />
11.5.1 Investeringstiltak<br />
Tiltaks nr Beskrivelse Kostnad (mill kr)<br />
I-01 Pumpeledning Mosserød-Midtås (500/600 mm, 1100 m) 6,6<br />
I-02 Forsterkning av ledningsnett Ormestad-Buer (DN200, 1,6 km) 4,0<br />
I-03 Utskiftning 315 PVC PN10 Østerøyveien (440 m) 1,5<br />
I-04 Ny pumpestasjon Orerød bassseng 1,1<br />
I-05 Ny overføringsledning Orerød-Vataker Torp DN250/300, 1450 m 4,0<br />
I-06 Ny forbindelse Feensveien 160 PVC, 650 m 1,4<br />
I-07 Sammenkobling med Larviks nett, Hemskogen (500 m, 160 PVC) Lik<br />
kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
I-08 Sammenkobling med Larviks nett, Jåberg/Istre (Ca 800 m 160 PVC).<br />
Lik kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
I-09 Vardås høydebasseng (2000 m3 , kt 70-75) inkl ledn (700 m grøft) og<br />
veg (500m), samt reduksjonsventil Buer<br />
I-10 Overføringsledning Vesterøya-Østerøya (700 sjøledn 180 PE, 1000 m<br />
landledning 160 PVC inkl 2 landtak)<br />
I-11 Overføringsledning i Ringveien, strekning Mosserød-Moveien (800<br />
mm DN400)<br />
I-12 Sammenknytning endeledning Haneholmen-Åsane (400 m, 160 PVC) 1,0<br />
I-13 Rehabilitering 375mm ledning Hasle-Mosserød (1000 m), del 1 og del<br />
2<br />
I-14 Sammenkobling Råstad-Rove (160 PVC, 1,8 km) 3,6<br />
I-15 Pindsleveien-Feldtspatveien (160 PVC, 100 m) 0,3<br />
I-16 Utvidelse høydebasseng Midtås 10,0<br />
I-17 Utskiftning eternitt ledn i små dim (1 km/år) 1,0 /år<br />
I-18 Oppdimensjonering ringledning i Ringveien (DN400-1.6 km, DN300-<br />
0.5 km)<br />
I-19 Oppdimensjonering Krokemoveien (500 m, DN400) 2,0<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
0,7<br />
0,9<br />
5,0<br />
3,9<br />
3,2<br />
4,0<br />
8,4
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 77<br />
11.5.2 Driftstiltak<br />
Tiltaks nr Beskrivelse Kostnad (mill kr)<br />
D-01 Flytting av målekum Hegnaveien 0,3<br />
D-02 Tilbakeslagssikring brannventiler av kuletypen (ca 300 ventiler over<br />
5 år)<br />
D-03 Utskifting av gamle brannventiler med ny stengbar type (30 stk) 0,3<br />
D-04 Drenering av vannkummer som har permanent høy vannstand<br />
(anslagsvis 10 stk a ca 50’)<br />
D-05 Etablere rutine for åpning/stenging av ventiler<br />
D-06 Vannmålere hos storforbrukere (4 stk a 150’) 0,6<br />
D-07 Ny vannmåler lavtrykk sone 6 (Vindal) 0,2<br />
D-08 Rutine for drift og vedlikehold av reduksjonsventiler<br />
D-09 Spyling av ledningsnett<br />
11.5.3 Plantiltak<br />
Tiltaks nr Beskrivelse Kostnad (1000 kr)<br />
P-01 Tilbakeslagssikring egne anlegg (renseanlegg, havn mv) 30<br />
P-02 Tilbakeslagssikring industri, landbruk, gartneri, slakteri mv 60<br />
P-03 Etablere oversiktskart brannvanndekning basert på EPANET<br />
beregninger.<br />
P-04 Oppdatere beregninger av minimum nattforbruk pr lekkasjesone 30<br />
P-05 Oppdatering av Sikkerhet og beredskapsplan vann 50<br />
P-06 Forprosjekt nye høydebassenger 200<br />
P-07 Forprosjekt pumpeledning Mosserød-Midtås 100<br />
P-08 Revisjon spyleplan 50<br />
P-09 Årlig revisjon nettmodell (EPANET)<br />
P-10 Revisjon hovedplan vann Ca 250<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
0,3<br />
0,5<br />
10
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 78<br />
12 HANDLINGSPLAN/ØKONOMI<br />
12.1 Anbefalt handlingsplan/framdrift<br />
Investeringstiltak<br />
Tabellen under viser anbefalt investeringstakt for nye tiltak.<br />
Tabell 15 Handlingsplan investeringstiltak (alle kostnader i mill kr, 2004 nivå)<br />
Tiltaks Beskrivelse<br />
nr<br />
2006 2007 2008 2009 2010 Etter 2010<br />
I-01 Pumpeledning Mosserød-Midtås (500/600 mm, 1100 m) 6,6<br />
I-02 Forsterkning av ledningsnett Ormestad-Buer (DN200, 1,6 km) 4,0<br />
I-03 Utskiftning 315 PVC PN10 Østerøyveien (440 m) 1,5<br />
I-04 Ny pumpestasjon Orerød bassseng 1,1<br />
I-05 Ny overføringsledning Orerød-Vataker Torp DN250/300, 1450 m 4,0<br />
I-06 Ny forbindelse Feensveien 160 PVC, 650 m 1,35<br />
I-07 Sammenkobling med Larviks nett, Hemskogen (500 m, 160 PVC) Lik kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>ne 0,7<br />
I-08 Sammenkobling med Larviks nett, Jåberg/Istre (Ca 800 m 160 PVC). Lik kostnadsfordeling mellom<br />
<strong>kommune</strong>ne<br />
I-09 Vardås høydebasseng (2000 m3 , kt 70-75) inkl ledn (400 m grøft) og veg (400m), samt reduksjonsventil<br />
Buer<br />
I-10 Overføringsledning Vesterøya-Østerøya (700 sjøledn 180 PE, 1300 m landledning 160 PVC inkl 2 landtak) 3,9<br />
I-11 Overføringsledning i Ringveien, strekning Mosserød-Moveien (800m, DN400) 3,2<br />
I-12 Sammenknytning endeledning Haneholmen-Åsane (400 m, 160 PVC) 1,0<br />
I-13 Rehabilitering 375mm ledning Hasle-Mosserød (1000 m), del 1 og del 2 2,0 2,0<br />
I-14 Sammenkobling Råstad-Rove (160 PVC, 1,8 km) 3,6<br />
I-15 Pindsleveien-Feldtspatveien (160 PVC, 100 m) 0,25<br />
I-16 Utvidelse høydebasseng Midtås 10<br />
I-17 Utskiftning eternitt ledn i små dim (1 km/år), økt investering 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 /år<br />
I-18 Oppdimensjonering ringledning i Ringveien (DN400-1.6 km, DN300-0.5 km) 8,4<br />
I-19 Krokemoveien (500 m, DN400) 2,0<br />
Sum 5,5 5,4 5,5 4,65 5,35<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS<br />
0,9<br />
5,0
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 79<br />
Driftstiltak<br />
Tabell 16 viser handlingsplan for driftstiltak i perioden 2005-2009.<br />
Tabell 16 Handlingsplan driftstiltak (alle kostnader i 1000 kr, 2004 nivå)<br />
Tiltaks Beskrivelse<br />
nr<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
D-01 Flytting av målekum Hegnaveien 300<br />
D-02 Tilbakeslagssikring brannventiler av kuletypen (ca 300 ventiler over 5 år) 60 60 60 60 60<br />
D-03 Utskifting av gamle brannventiler med ny stengbar type (30 stk) 300<br />
D-04 Drenering av vannkummer som har permanent høy vannstand (anslagsvis 10 stk a ca 50’) 250 250<br />
D-05 Etablere rutine for åpning/stenging av ventiler X<br />
D-06 Vannmålere hos storforbrukere (4 stk a 150’) 300 300<br />
D-07 Ny vannmåler lavtrykk sone 5 (Vindal) 200<br />
D-08 Etablere rutine for drift og vedlikehold av reduksjonsventiler X<br />
D-09 Spyling av ledningsnett X X<br />
Plantiltak<br />
Sum 660 660 510 310 60<br />
Tabell 17 viser handlingsplan for plantiltak i perioden 2005-2009.<br />
Tabell 17 Handlingsplan plantiltak (alle kostnader i 1000 kr, 2004 nivå)<br />
Tiltaks Beskrivelse<br />
nr<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
P-01 Tilbakeslagssikring egne anlegg (pumpestasjoner, havn mv) 30<br />
P-02 Tilbakeslagssikring industri, landbruk, gartneri, slakteri mv 60<br />
P-03 Etablere oversiktskart brannvanndekning basert på EPANET beregninger. 20<br />
P-04 Oppdatere beregninger av minimum nattforbruk pr lekkasjesone 30<br />
P-05 Oppdatering av Sikkerhet og beredskapsplan vann 50<br />
P-06 Forprosjekt nye høydebassenger 200<br />
P-07 Forprosjekt pumpeledning Mosserød-Midtås 100<br />
P-08 Oppdatering spyleplan 50<br />
P-09 Årlig oppdatering av nettmodell (EPANET) X X X X X X<br />
P-10 Revisjon hovedplan vann X<br />
Sum 180 60 100 200<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 80<br />
12.2 Gebyrberegninger – økonomi<br />
12.2.1 Generelt om regler for beregning av VA gebyr<br />
Siden forrige hovedplan vann er regler for beregning av vanngebyr endret. Den viktigste endringen er at<br />
kapitalkostnader skal beregnes som serielån med nedbetalingstid avhengig av type investering.<br />
Nedbetalingstid for ulike typer tiltak er beskrevet under:<br />
• 5 år: Datautstyr<br />
• 10 år: Maskiner<br />
• 20 år: VA anlegg (behandlingsanlegg, pumpestasjoner, høydebasseng mv)<br />
• 40 år: VA ledningsnett.<br />
For <strong>kommune</strong>r hvor en stor del av investeringer er knyttet til ledningsanlegg medfører denne endringen<br />
at årlig kapitalkostnad reduseres i de første årene i forhold til tidligere ordning. Men investeringen må<br />
betales ned over flere år og påfører således <strong>kommune</strong>n høyere totale ”rentekostnader” enn tidligere<br />
regler.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> har fra år 2003 gått over til gebyrberegning etter de nyeste reglene.<br />
12.2.2 Gjeld og fond i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong><br />
Vannfondet i <strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> er pr 1.1.2005 på 11,467 mill kr.<br />
For øvrig har <strong>kommune</strong>n pr 1.1. 2005 en restgjeld fra tidligere investeringer på ca 18 mill kr.<br />
Sammenlignet med andre <strong>kommune</strong>r er dette et relativt lavt gjeldsnivå.<br />
12.3 Gebyrberegninger<br />
Det er forutsatt at <strong>vannforsyning</strong>en skal være en økonomisk selvstendig sektor. Det vil si at inntektene<br />
fra <strong>vannforsyning</strong>en skal dekke utgifter til drift og kapitalutgifter. Dette kreves i de lover som gjelder drift<br />
av <strong>vannforsyning</strong>. På denne måten vil vanngebyret gjenspeile de kostnader som er knyttet til drift av<br />
<strong>vannforsyning</strong>en.<br />
En utbygging må selvsagt ses i sammenheng med det totale kostnadsbildet for <strong>vannforsyning</strong>en. Nye<br />
investeringer gir økninger av gebyrgrunnlaget som igjen gir økning av vanngebyret til abonnentene.<br />
I følge forskrifter skal kalkylerenten settes lik effektiv rente på norske statsobligasjoner med tre års<br />
gjenstående løpetid, med et tillegg på 1% .<br />
Følgende kan sies om gebyrberegningene:<br />
• I følge anbefalt handlingsplan er årlig investering ca 5 mill kr pr år i perioden fra 2006 til 2010. I<br />
tillegg kommer utskiftning av asbestsement og sanering av vannledninger pga avløpstiltak over drift<br />
som ligger inne i dagens driftsbudsjett (ca 3 mill kr/år).<br />
• Dagens drift og kapitalkostnader for <strong>vannforsyning</strong>en i <strong>Sandefjord</strong> ligge på ca 35 mill kr/år.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 81<br />
• Dagens vanngebyr er på 5,02 kr/m 3 eks mva. For en gjennomsnittlig husholdningsabonnent<br />
tilsvarerer dagens gebyr 1285 kr/år (eks mva).<br />
• Med de skisserte tiltakene vil gebyret øke med totalt ca 3,7% i perioden fram til 2011. Dette tilsvarer<br />
en økning på ca 48 kr (eks mva) for en vanlig husholdningsabonnent.<br />
• I forbindelse med forsterket <strong>vannforsyning</strong> til næringsområder ved <strong>Sandefjord</strong> lufthavn er det noen<br />
tiltak (I-05 og I-06) hvor det er aktuelt å få refusjon for deler eller hele kostnaden for utbygging. Ved<br />
full refusjon av disse investeringene vil gebyrøkningen fram til 2011 bli 2,6 % (dvs 37 kr i økning for<br />
vanlig husholdningsabonnent).<br />
• To av industriforbrukerne i <strong>kommune</strong>n er i ferd med å etablere eget kjølesystem i stedet for å bruke<br />
vann fra kommunalt ledningsnett til kjøling. Vi har lagt inn en reduksjon i salg av kommunalt vann på<br />
400 000 m 3 /år fom år 2006.<br />
Endringer i rentenivå, prisstigning, vannforbruk og og endringer i VIVs m 3 priser i framtiden kan påvirke<br />
vannprisen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
<strong>Hovedplan</strong> vann - <strong>Hovedrapport</strong> 82<br />
12.4 Konklusjon<br />
Vi vil anbefale at vannverket bygges ut etter den skisserte handlingsplanen. De skisserte tiltakene gir<br />
<strong>kommune</strong>n en vesentlig forbedret <strong>vannforsyning</strong>.<br />
De skisserte tiltakene gir bla følgende forbedringer i forsyningen:<br />
• Økt bassengvolum som gir økt sikkerhet, større fleksibilitet i driften og mer stabilt trykk for store deler<br />
av byen.<br />
• Abonnenter som i dag ikke har tilstrekkelig trykk får økt trykket ved endringer i trykksoneoppdeling.<br />
• Tosidig forsying og basseng for Østerøya og Vesterøya. Tiltaket gir vesentlig økt sikkerhet,<br />
fleksibilitet og økt kapasitet.<br />
• Økt kapasitet og mulighet til å kunne tilby vann til hytter.<br />
• Økt brannvannskapasitet i næringsområder som i dag ikke tilfredsstiller plan og bygningsloven krav<br />
til brannvannskapasitet.<br />
• Forbedret vannkvalitet hos abonnenter som ligger på endeledninger.<br />
• Redusert risiko for undertrykk i nettet med påfølgende mulighet for innsug av forurenset vann som<br />
følge av tosidig forsyning, flere bassenger i nettet og montering av tilbakeslagssikring i<br />
brannkummer og hos utsatte abonnenter.<br />
Tiltakene medfører en moderat økning av vanngebyret.<br />
Gebyrnivået som de skisserte investeringene medfører vurderes som meget akseptabelt i forhold til den<br />
betydelige opprustningen av <strong>vannforsyning</strong>en som skjer gjennom handlingsplanen.<br />
<strong>Sandefjord</strong> <strong>kommune</strong> Asplan Viak AS
Tegning<br />
Illustrasjon utbygging
Tiltaks Beskrivelse Kostnad Framdrift<br />
nr<br />
(mill kr)<br />
I-01 Pumpeledning Mosserød-Midtås (500/600 mm, 1100 m) 6,6 Etter 2010<br />
I-02 Forsterkning av ledningsnett Ormestad-Buer (DN200, 1,6 km) 4,0 2008<br />
I-03 Utskiftning 315 PVC PN10 Østerøyveien (440 m) 1,5 2010<br />
I-04 Ny pumpestasjon Orerød bassseng 1,1 2006<br />
I-05 Ny overføringsledning Orerød-Vataker Torp DN250/300, 1450 m 4,0 2007<br />
I-06 Ny forbindelse Feensveien 160 PVC, 650 m 1,35 2010<br />
I-07 Sammenkobling med Larviks nett, Hemskogen (500 m, 160 PVC) Lik<br />
kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
0,7 2006<br />
I-08 Sammenkobling med Larviks nett, Jåberg/Istre (Ca 800 m 160 PVC). Lik<br />
kostnadsfordeling mellom <strong>kommune</strong>ne<br />
0,9 2007<br />
I-09 Vardås høydebasseng (2000 m3 , kt 70-75) inkl ledn (400 m grøft) og<br />
veg (400m), samt reduksjonsventil Buer<br />
5,0 Etter 2010<br />
I-10 Overføringsledning Vesterøya-Østerøya (700 sjøledn 180 PE, 1300 m<br />
landledning 160 PVC inkl 2 landtak)<br />
3,9 2009<br />
I-11 Overføringsledning i Ringveien, strekning Mosserød-Moveien (800 mm<br />
DN400)<br />
3,2 2006<br />
I-12 Sammenknytning endeledning Haneholmen-Åsane (400 m, 160 PVC) 1,0 2008<br />
I-13 Rehabilitering 375mm ledning Hasle-Mosserød (1000 m), del 1 og del 2 4,0 2010/Etter 2010<br />
I-14 Sammenkobling Råstad-Rove (160 PVC, 1,8 km) 3,6 Etter 2010<br />
I-15 Pindsleveien-Feldtspatveien (160 PVC, 100 m) 0,25 2009<br />
I-16 Utvidelse høydebasseng Midtås 10,0 Etter 2010<br />
I-17 Utskiftning eternitt ledn i små dim (1 km/år), økt investering 0,5/år Årlig<br />
I-18 Oppdimensjonering ledning i Ringveien (DN400-1.6 km, DN300-0.5 km) 8,4 Etter 2010<br />
I-19 Krokemoveien (500 m, DN400)<br />
Alle kostnader i 2005 kr.<br />
2,0 Etter 2010