Om den norske Mor og barn-undersøkelsen - Nasjonalt ...
Om den norske Mor og barn-undersøkelsen - Nasjonalt ...
Om den norske Mor og barn-undersøkelsen - Nasjonalt ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hva er Den <strong>norske</strong> mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>-<strong>undersøkelsen</strong>?<br />
Den <strong>norske</strong> mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>-<strong>undersøkelsen</strong> startet rekrutteringen av gravide kvinner i<br />
1999. Fedrene ble <strong>og</strong>så invitert. I 2008 var målet nådd. Over 100 000 svangerskap var<br />
inkludert. Både biol<strong>og</strong>isk materiale <strong>og</strong> spørreskjemadata er samlet inn allerede fra 17.<br />
svangerskapsuke - noe som gjør <strong>undersøkelsen</strong> helt spesiell. Formålet med studien er å<br />
finne årsaker til sykdommer.<br />
Det finnes etter hvert gode holdepunkter for at forhold i svangerskapet <strong>og</strong> tidlig <strong>barn</strong>ealder<br />
kan ha stor betydning for <strong>barn</strong>ets senere helse. Folkehelseinstituttet ønsker derfor å holde<br />
kontakt med familiene i mange år framover <strong>og</strong> samle inn stadig nytt materiale, Vi ønsker å<br />
skape en norsk forskningsdatabank med høy kvalitet.<br />
Historikk<br />
Undersøkelsen startet i 1999 under tidligere Statens institutt for folkehelse i samarbeid med<br />
Medisinsk fødselsregister i Bergen. Disse to institusjonene ble samlet i <strong>Nasjonalt</strong><br />
folkehelseinstitutt i 2002. Folkehelseinstituttet har databehandlingsansvaret i dag. I Tidsskrift<br />
for Den Norske Lægeforening nr,13-14, 2006; 126:1747-9 har styringsgruppen for<br />
<strong>undersøkelsen</strong> redegjort for hvorfor <strong>undersøkelsen</strong> er viktig, for hvordan <strong>den</strong> gjennomføres<br />
<strong>og</strong> for diverse delprosjekter (se egen lenke på nettsi<strong>den</strong>e).<br />
Innledning<br />
Den <strong>norske</strong> mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>-<strong>undersøkelsen</strong> er en studie av årsaker til sykdom hos mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>. Vi<br />
har bedt 100.000 gravide <strong>og</strong> deres partnere om å hjelpe oss. Det overordnede målet med<br />
<strong>undersøkelsen</strong> er å kunne forebygge helseskade hos mor eller <strong>barn</strong>. Årsakskunnskap er en av<br />
forutsetningene for å kunne forebygge. Vi må for eksempel vite om det er miljøgifter,<br />
infeksjoner, kostholdsfaktorer, arbeidsbelastninger eller andre faktorer (eksponeringer) som er<br />
ansvarlig for nedsatt helse. Vi er <strong>og</strong>så opptatt av arvelige faktorer.<br />
Forskningen må gjennomføres på en måte som kan gi gode svar. Det gjør vi ved å spørre om<br />
faktorer som kan tenkes å være årsaker på forhånd, altså før noen sykdom har utviklet seg.<br />
Dermed får vi mer presise målinger enn om vi hadde spurt kvinnene etter at sykdommene<br />
hadde oppstått. Vi er nødt til å spørre så mange som 100.000 gravide fordi noen viktige<br />
miljøfaktorer er sjeldne <strong>og</strong> fordi mange av sykdommene, slik som kreft i <strong>barn</strong>ealder er<br />
sjeldne.<br />
Det er økende oppmerksomhet omkring fars betydning for <strong>barn</strong>ets helse. Bakgrunnen er<br />
bekymringer for om menn i sin yrkessituasjon eller på andre måter utsettes for eksponeringer<br />
som fører til forandringer i arvestoffet i kjønnscellene med derpå følgende skader (medfødte<br />
misdannelser, kreft) hos <strong>barn</strong>et.<br />
Undersøkelsen er basert på mors <strong>og</strong> fars samtykke <strong>og</strong> velvillige oppslutning. Til gjengjeld<br />
lover vi i prosjektet at opplysningene vi får skal forvaltes skikkelig – personvernet skal være<br />
sterkt, <strong>og</strong> vi skal drive så god analyse som mulig med hjelp av norsk <strong>og</strong> internasjonal<br />
toppekspertise innen de ulike forskningsspørsmålene.
Spørreskjemaer<br />
Muligheten for å fylle ut følgende skjemaer er passert for alle i MoBa:<br />
• I svangerskapet.<br />
o Uke 15 (mor <strong>og</strong> far hvert sitt), uke 22 (mor) <strong>og</strong> uke 30 (mor)<br />
o Vi spør om: tidligere <strong>og</strong> nåværende svangerskap, <strong>den</strong> gravides generelle helse,<br />
kosthold, utdanning <strong>og</strong> yrke, hjemmeforhold <strong>og</strong> livsstil.<br />
o Vi spør <strong>og</strong>så om kvinnen vil gi en blodprøve <strong>og</strong> en urinprøve til prosjektet i<br />
svangerskapet <strong>og</strong> en etter fødselen, <strong>og</strong> om vi kan få en blodprøve fra<br />
navlestrengen etter fødselen. Vi ønsker <strong>og</strong>så å få en blodprøve fra far.<br />
• 6 måneder etter fødsel<br />
o Vi spør om: mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong> ved fødselen, kosthold, helse <strong>og</strong> utvikling de første<br />
måne<strong>den</strong>e av <strong>barn</strong>ets liv.<br />
• 18 måneder<br />
o Vi spør om: mors <strong>og</strong> <strong>barn</strong>ets helse, i tillegg til kosthold <strong>og</strong> utvikling hos<br />
<strong>barn</strong>et.<br />
Disse spørreskjemaene kommer etter hvert som <strong>barn</strong>a vokser opp:<br />
• 3 år<br />
o Vi spør om: mors <strong>og</strong> <strong>barn</strong>ets helse, i tillegg til kosthold <strong>og</strong> utvikling hos<br />
<strong>barn</strong>et.<br />
• 5 år<br />
o Vi spør om: femåringens helse med hovedvekt på språk <strong>og</strong> kommunikasjon.<br />
• 7 år<br />
o Vi spør om: <strong>barn</strong>ets helse, livsstil <strong>og</strong> kosthold.<br />
• 8 år<br />
o Vi spør om: <strong>barn</strong>ets adferd <strong>og</strong> språkutvikling samt mors psykiske helse <strong>og</strong><br />
livsstil<br />
• 12 år (sendes ut første gang i løpet av 2013)<br />
o Vi spør om: <strong>barn</strong>ets helse med hovedvekt på psykisk helse <strong>og</strong> utvikling.<br />
Bakgrunn<br />
Bakgrunnen for prosjektet er vår manglende kunnskap om årsaker til alvorlige sykdommer. I<br />
vårt århundre har vi opplevd hvor viktig det er å kunne forebygge sykdom <strong>og</strong> tidlig død.<br />
Poliomyelitt <strong>og</strong> difteri fryktes ikke lenger i Norge, blant annet fordi kunnskap om årsakene<br />
(mikroorganismene) la grunnlaget for utvikling av vaksiner <strong>og</strong> antibiotika.<br />
Det er få som vil være uenig i at lidelse vil unngås dersom <strong>barn</strong> <strong>og</strong> unge voksne slipper å<br />
rammes av alvorlige skader <strong>og</strong> sykdommer. Erfaringer fra medisinsk årsaksforskning etter<br />
<strong>den</strong> andre ver<strong>den</strong>skrig er at prospektive undersøkelser, som starter med friske personer <strong>og</strong><br />
som registrerer de potensielle årsaksfaktorer før sykdommene utvikler seg, gir mest pålitelige<br />
resultater. Undersøkelsene må være store, fordi mange av de alvorlige sykdommene er relativt<br />
sjeldne hver for seg. Forskningen er spesifikk, <strong>og</strong> legges opp etter konkrete problemstillinger<br />
som tar hensyn til utbredelsen <strong>og</strong> variasjonen i årsaksfaktorene <strong>og</strong> forekomsten av sykdom.<br />
Når vi legger sammen forekomsten av mange av de alvorlige tilstan<strong>den</strong>e vi snakker om (kreft,<br />
dødfødsler, alvorlige medfødte misdannelser, diabetes, leddgikt, alvorlige psykiatriske <strong>og</strong><br />
nevrol<strong>og</strong>iske sykdommer) blir det likevel mange som rammes, <strong>og</strong>så i ung alder. For alle
sykdommene vil det være slik at det er en årsakskjede med mange elementer. Det er ingen<br />
motsetning mellom vår forståelse av sykdommer som multifaktorielle eller vår oppfatning av<br />
helse som et begrep med mange dimensjoner, <strong>og</strong> <strong>den</strong> spesifikke årsaksforskningen.<br />
Lærdommen fra de sykdommer vi har klart å gjøre noe med er at vi kommer langt hvis vi<br />
finner de kritiske punktene i årsakskje<strong>den</strong>.<br />
Kunnskap om årsaker vil være viktig av tre grunner:<br />
1. spesifikk kunnskap kan føre til direkte forebygging.<br />
Vet vi at et giftstoff eller et medikament er en direkte årsak, kan vi forebygge ved å fjerne<br />
årsaksfaktoren. Er det en infeksjon kan vi gi smittevernråd <strong>og</strong> utvikle vaksiner.<br />
2. Forskningen kan føre til helbre<strong>den</strong>de eller lindrende behandling.<br />
Dette gjelder <strong>og</strong>så i de tilfellene vi ikke kan forebygge sykdommen. Et eksempel er <strong>den</strong><br />
arvelige Føllings sykdom som kan behandles med diett. Det er forøvrig viktig å finne ut at en<br />
sykdom er arvelig <strong>og</strong> å finne frem til hvilke arveanlegg som er årsaker, fordi dette vil føre til<br />
videre laboratorieforskning som kan frembringe effektive medikamenter. Det er anal<strong>og</strong>ier til<br />
infeksjonssykdommene her.<br />
For eksempel viste epidemiol<strong>og</strong>iske undersøkelser i forrige århundre at vannforsyning <strong>og</strong><br />
kloakk hadde betydning for spredning av kolera. Neste skritt var påvisning av bakterien som<br />
forårsaket sykdommen. Men deretter var det lite man kunne gjøre før effektive medikamenter<br />
<strong>og</strong> vaksiner kunne utvikles. For kolera er det nødvendig å kjenne detaljert til kroppens<br />
forsvarsmekanismer <strong>og</strong> bakteriens molekylære oppbygning for å lage vaksiner <strong>og</strong><br />
medikamenter, <strong>og</strong> ennå er man ennå ikke kommet langt nok for <strong>den</strong>ne sykdommen.<br />
3. Kunnskap i seg selv, selv om det ikke fører til forebygging eller helbredelse, er<br />
vesentlig for at vi skal slippe å engste oss unødig.<br />
Vi ønsker å avkrefte mistanker om årsakssammenhenger. I en situasjon der vi ikke vet<br />
årsakene til for eksempel alvorlige medfødte misdannelser, har vi en ten<strong>den</strong>s til å skylde på<br />
oss selv eller på faktorer i miljøet eller i kostholdet <strong>og</strong> levevanene.<br />
Årsaksforskning knyttet til mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong> har vært lavt prioritert. De seneste tiårene er det<br />
hjerte-karsykdommene <strong>og</strong> kreftsykdommene, med prospektive undersøkelser der deltakerne<br />
ved starten var i godt voksen alder, som har dominert <strong>den</strong> medisinske forskningsarenaen.<br />
Årsakene til mange sykdommer <strong>og</strong> komplikasjoner som oppstår i svangerskapet er i hovedsak<br />
ukjent. Et eksempel er årsakene til dødfødsler <strong>og</strong> et annet er årsakene til alvorlige medfødte<br />
misdannelser. Vi vet lite om årsakene til for tidlig fødsel. For mange sykdommer som kan<br />
oppstå i <strong>barn</strong>ealderen <strong>og</strong> som krever store ressurser i behandlingen, slik som diabetes,<br />
autisme, leddgikt <strong>og</strong> allergi, er kunnskapene om årsaker svært ufullstendige. Mange av de<br />
plagene <strong>og</strong> sykdommene som rammer kvinner under svangerskapet <strong>og</strong> etter fødselen, er <strong>og</strong>så<br />
lite forstått. Eksempler er kvalme, svangerskapsforgiftning, bekkenløsning <strong>og</strong> depresjoner.<br />
Vi tror at hvis vi kan bidra til å forstå årsakene til noen få av alle de sykdommer som vil bli<br />
studert i dette prosjektet, er det verdt innsatsen. Kunnskapen vil i de fleste tilfeller være<br />
generaliserbar, det vil si at <strong>den</strong> vil være gyldig for fremti<strong>den</strong> <strong>og</strong> for kvinner <strong>og</strong> <strong>barn</strong> utenfor
Norges grenser. Fra et vitenskapsteoretisk synspunkt er vi klar over at vi aldri kan bevise at en<br />
viss eksponering er en årsak. Likevel er det riktig å tenke i konkrete årsaksmodeller (fremfor<br />
mer diffuse risikomodeller), <strong>og</strong> derfor velger vi å bruke ordet årsaksfaktor for å kunne gjøre<br />
problemstillingene presise <strong>og</strong> lette å sette seg inn i.<br />
Forebyggende arbeid<br />
Svangerskapsomsorgen ble i sin tid satt i gang for å bekjempe svangerskapforgiftning<br />
(eklampsi). Ennå i dag kjenner vi ikke de egentlige årsakene til svangerskapsforgiftning, selv<br />
om forekomst <strong>og</strong> dødelighet er drastisk redusert grunnet betydelig innsats på<br />
behandlingssi<strong>den</strong>.<br />
Forebygging er <strong>den</strong> eneste rette tilnærming hvis vi skal komme videre i bekjempelsen av en<br />
rekke sykdommer både hos mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>. Veien til forebygging kan bare gå gjennom<br />
forskningsbasert viten av <strong>den</strong> typen som Den <strong>norske</strong> mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong> <strong>undersøkelsen</strong> kan<br />
fremskaffe.<br />
For ca 20 år si<strong>den</strong> fant en norsk forsker, Anders Forsdahl, i Finnmark, en frapperende<br />
samvariasjon mellom dødeligheten hos voksne menn <strong>og</strong> sped<strong>barn</strong>sdødeligheten i<br />
hjemstedsfylket omkring deres fødselstidspunkt. Hans teori var at dødeligheten i voksen alder<br />
ble "bestemt" allerede i fosterlivet. Dette er tatt opp i en rekke studier internasjonalt, <strong>og</strong><br />
teoriene i dag går ut på at en lang rekke av våre folkesykdommer, spesielt på hjerte-kar si<strong>den</strong>,<br />
bestemmes av tidlige påvirkninger, i fosterliv eller tidlig <strong>barn</strong>ealder. Forsdahls studie, <strong>og</strong> de<br />
fleste av dagens undersøkelser, er retrospektive. Dvs. de bygger på data som kan hentes fra<br />
gamle journaler <strong>og</strong> registreringer. Vi får selvsagt langt sikrere <strong>og</strong> bedre data dersom vi kan<br />
følge utviklingen fra fosterliv <strong>og</strong> fremover. Ingen har utført slike oppfølgende studier som<br />
<strong>og</strong>så inkluderer fosterlivet. Dette er en av årsakene til at vi i Den <strong>norske</strong> mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong><br />
<strong>undersøkelsen</strong> gjerne vil følge kohortene i lang tid fremover <strong>og</strong> helt inn i voksen alder. Flere<br />
fagfolk mener at en ikke kommer lenger i årsaksforskning ved å studere de eksisterende<br />
risikofaktorer, men at man må ta i betraktning tidlige påvirkninger i livet.<br />
De miljøfaktorer som ikke skaper sykdom er <strong>og</strong>så viktig å i<strong>den</strong>tifisere. Det vil i årene<br />
fremover komme frem mistanke om mange faktorer man tror kan fremkalle sykdom, men som<br />
i virkeligheten ikke gjør det. Vi trenger derfor en forsvarlig metode for å avkrefte slike<br />
påståtte falske årsakssammenhenger.<br />
I årene fremover vil vi stadig støte på spørsmål av typen:<br />
• Gir kraftledninger kreft?<br />
• Ødelegger mobiltelefoner hjernen?<br />
• Fører høyt klorinnhold i vannet til helseskader vi ikke kjenner til?<br />
• Bør gravide holde seg borte fra dataskjermer av hensyn til <strong>barn</strong>et?<br />
• Bør gravide kvinner skjermes fra larmende arbeidsplasser av hensyn til fosteret?<br />
• Har <strong>den</strong> nye motorveien påført de <strong>barn</strong>a som bor i nærheten, mer astma?<br />
• Tåler gravide kvinner å arbeide på oljeplattform?<br />
• Er det blitt mer allergi etter at <strong>den</strong> kjemiske industrien tok i bruk <strong>den</strong> nye<br />
"vidunderoljen"?<br />
• Er det hormonkjøttet som landbruket nå produserer, trygt eller gir det helseskade?<br />
• Finnes det stoffer i oppdrettsfisken som kan skade fosteret?
Det kan koste enkeltindivider <strong>og</strong> samfunnet dyrt å gi gale svar på disse spørsmålene. Skal<br />
spørsmålene på en pålitelig måte besvares, må det fremskaffes data hvor en kan se etter om<br />
det faktisk var slik at det var en overhyppighet av sykdom blant f.eks. <strong>barn</strong> av gravide som<br />
jobbet foran dataskjermer eller blant kabinpersonalet innen luftfarten. Det er slike svar <strong>den</strong>ne<br />
<strong>undersøkelsen</strong> kan gi.<br />
Norge har helt spesielle forutsetninger for å følge en slik studiegruppe på en god måte. Vi er<br />
et velordnet samfunn, <strong>den</strong> enkelte vil gi pålitelige opplysninger om seg selv, <strong>og</strong> vi har stor<br />
sosial stabilitet. Dessuten har vi fordelen av å ha noen gode helseregistre.<br />
Hvilken utforming har <strong>undersøkelsen</strong>?<br />
Vi kaller <strong>den</strong>ne <strong>undersøkelsen</strong> for en kohortstudie. Dette innebærer at vi rekrutterer personer<br />
fra befolkningen som ikke er syke, <strong>og</strong> foretar en oppfølging videre fremover. I dette tilfelle<br />
betyr det at vi inviterer alle gravide gjennom en periode til å delta. Vi ønsker å få i alt 100.000<br />
kvinner med på <strong>undersøkelsen</strong>, <strong>og</strong> følge både dem <strong>og</strong> deres <strong>barn</strong> i lang tid fremover.<br />
En slik prospektiv undersøkelse regnes for å gi de sikreste opplysninger om sykdom <strong>og</strong> helse<br />
<strong>og</strong> faktorer som kan ha påvirket disse. Dette er fordi at hvis sykdom allerede har oppstått, er<br />
det langt vanskeligere å huske tilbake. Vi kan dessuten koble sammen <strong>den</strong> prospektive<br />
<strong>undersøkelsen</strong> med case-kontroll undersøkelser, hvor <strong>og</strong>så de friske personene (kontrollene)<br />
hentes ut fra hovedstudien. Dette er regnet for å ta ”det beste av begge” utforminger.<br />
Hva er det vi måler?<br />
Vi søker å finne hvilke påvirkninger (eksponeringer) <strong>den</strong> gravide har vært utsatt for gjennom<br />
graviditeten. Det kan være påvirkninger fra miljøet, fra kosthold <strong>og</strong> levevaner <strong>og</strong><br />
gjennomgåtte sykdommer. Dette kan vi bare få greie på gjennom å spørre. Derfor baserer<br />
<strong>undersøkelsen</strong> seg på spørreskjema, hvor <strong>den</strong> gravide, <strong>og</strong> senere mor <strong>og</strong> <strong>barn</strong>, fyller ut svar på<br />
ferdige spørsmål. Bortsett fra dette, samler vi inn blodprøver, <strong>og</strong> fryser dem ned til de<br />
eventuelt skal analyseres. I blodprøvene kan vi bestemme faktorer som har å gjøre med<br />
infeksjoner, miljøgifter, medikamenter <strong>og</strong> andre miljøfaktorer å gjøre.<br />
Blodprøvene er viktige av to grunner:<br />
• Blodprøvene kan avsløre noen viktige miljøeksponeringer. Vi kan for eksempel se om<br />
<strong>den</strong> svangre har gjennomgått infeksjoner, eller om vi kan finne igjen miljøgifter i<br />
blodet. Vi har ikke metodikk for alt i dag, men metodikken på området er under rask<br />
utvikling.<br />
• Ved å bruke arvemateriale (DNA) som kan utvinnes fra blodprøvene både fra mor <strong>og</strong><br />
<strong>barn</strong>, kan arvelige disposisjoner for sykdom studeres. Dette er spesielt verdifullt når<br />
man kan sammenholde dette med miljøeksponeringer for å se på samspillet arv-miljø.<br />
Hvordan velger vi ut spørsmålene?<br />
De fleste spørsmål baserer seg på visse hypoteser for sammenheng mellom helse/sykdom<br />
(som utfall) <strong>og</strong> eksponeringer. Noen spørsmål er relativt brede, andre retter seg mot helst<br />
spesifikke problemstillinger, <strong>og</strong> vil være et ”prosjekt i prosjektet”, eller et delprosjekt. Alle<br />
delprosjekter vil måtte bruke de samme opplysninger om bakgrunnsfaktorer, men det kan<br />
foreligge spørsmål som bare er beregnet å gi svar på spesifikke hypoteser.
Det er flere fagfolk som har meldt sin interesse i helt spesifikke problemstillinger, vi gir en<br />
liste over slike delprosjekter senere.<br />
Knytter det seg etiske problemer til prosjektet?<br />
Grunnlagsdokumentet for etiske forhold i medisinsk forskning er Helsinkideklarasjonen.<br />
Retningslinjene omtaler først <strong>og</strong> fremst klinisk forskning, <strong>og</strong> det har vært nødvendig å få egne<br />
retningslinjer for epidemiol<strong>og</strong>isk forskning, gitt av CIOMS – Council for International<br />
Organizations of Medical Sciences. Forskjellen beror først <strong>og</strong> fremst på at det innenfor<br />
epidemiol<strong>og</strong>i først <strong>og</strong> fremst er observerende undersøkelser som foretas, for eksempel<br />
gjennom spørreskjema som i dette prosjektet. Imidlertid skal det <strong>og</strong>så innsamles blodprøver,<br />
som riktignok er et svært lite fysisk inngrep for deltakerne, men diskusjonen har dreiet seg om<br />
bruk av blodprøvene. De følgende punktene er vurdert <strong>og</strong> diskutert i forhold til<br />
gjennomføringen av prosjektet:<br />
• Vil selve spørsmålene vi stiller deltakerne virke provoserende <strong>og</strong> skape engstelse?<br />
• Er personvernet godt nok i varetatt? Prosjektet er oppfølgende, <strong>og</strong> data kan ikke totalt<br />
anonymiseres. Derimot skal kopling mellom personi<strong>den</strong>tifikasjon <strong>og</strong> resultater ikke<br />
kunne gjøres av forskerne, <strong>og</strong> adgangen til persondata vil bli strengt begrenset.<br />
• Deltakerne får ikke tilbakemelding om resultater fra <strong>undersøkelsen</strong> annet enn gjennom<br />
publikasjoner på gruppeplan, selv om det kan foreligge ønske om slike<br />
tilbakemeldinger fra deltakerne,<br />
• Analysene av blodprøvene vil gjelde både genetiske <strong>og</strong> miljømessige forhold. Nye<br />
spørsmål vil kunne dukke opp underveis i prosjektet, slik at man kan ikke på forhånd<br />
overskue alt hva som kan gjøres i fremti<strong>den</strong>.<br />
Spørsmålene er vurdert gjennom de organer <strong>og</strong> institusjoner som finnes for slike vurderinger.<br />
Innenfor medisin finnes det etiske komiteer for hver helseregion, <strong>og</strong> Datatilsynet vurderer<br />
personvernet. Når det gjelder dette prosjektet har Datatilsynet gitt konsesjon for opprettelse av<br />
de forskjellige registre knyttet til prosjektet. Det vil alltid oppstå etiske vurderinger underveis,<br />
<strong>og</strong> det kan være nødvendig med nye søknader når for eksempel delprosjekter tilknyttet<br />
hovedstudien skal vurderes.<br />
Prosjektorganisasjon<br />
Prosjektet er forvaltningsmessig forankret ved <strong>Nasjonalt</strong> folkehelseinstitutt i Oslo <strong>og</strong> Bergen<br />
(Folkehelseinstituttet). Interessen for prosjektet kom fra Medisinsk fødselsregister i Bergen <strong>og</strong><br />
Seksjon for epidemiol<strong>og</strong>i ved Folkehelsa i Oslo. Fra 1. januar 2002 er disse institusjonene gått<br />
inn i det nye <strong>Nasjonalt</strong> folkehelseinstitutt.<br />
Ved Folkehelseistituttet er Per Magnus prosjektleder <strong>og</strong> Charlotte Birke administrativ leder<br />
for MoBa. En prosjektgruppe, som består av en rekke personer i Oslo <strong>og</strong> Bergen, fordeler alle<br />
arbeidsoppgaver seg imellom.