Dokumenter/rapporter/Årsmelding 1986.pdf - Norges ...
Dokumenter/rapporter/Årsmelding 1986.pdf - Norges ...
Dokumenter/rapporter/Årsmelding 1986.pdf - Norges ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
0<br />
-I<br />
z<br />
(D<br />
00<br />
‘i i<br />
I<br />
zz<br />
0<br />
z
Sivile tjenestepliktige<br />
Sekretariatet pr. 31.desember<br />
O 60,<br />
0 60J<br />
I<br />
vedkommende - en løsning som forbundet ikke fullt ut kunne si seg<br />
tilfreds med. Derimot kunne vi si oss ubetinget tilfreds med<br />
Breheimens skjebne var ved årsskiftet fremdeles uviss, mens<br />
Regjeringen la opp til en kompromissløsning for Saltfjellets<br />
Representasjon i offentlige råd, komiteer og utvalg<br />
Landsstyrets saniniensetning<br />
0<br />
Samarbeid med og representasjon i andre organisasjoner<br />
Midlertidige utvalg<br />
rådets forslag til en ny nasjonalparkplan - der naturtypen,<br />
uavhengig av eiendomsforholdet, er det primære utvalgskriteriet.<br />
NNV må imidlertid innstille seg på en hard kamp om Rådets forslag.<br />
Faste komiteer<br />
Gledelig var det også at vi i løpet av året fikk etablert en ny<br />
nasjonalpark (Reisa) . Spesielt gledelig var dessuten Naturvern—<br />
Oversikt over fylkeslagene<br />
0. <strong>Norges</strong> Naturvernforbund<br />
vassdrag som har utbyggingsarosjekter i kategori III og II i<br />
Samlet plan.<br />
Kontakt ied skoler<br />
MØter/seminarer/kurs/utstillinger<br />
forbindelse ga grønt lys for utarbeidelse av en Verneplan IV og<br />
at objektene i denne planen i første rekke måtte bestå av<br />
Kontakt med massemedia<br />
Salasartikler og rublikasjoner<br />
45<br />
utbyggingsrekkefølge for planlagte vannkraftprosjekter (Samlet<br />
plan) . Av avgjørende betydning var det at Stortinget i denne<br />
“Norsk Natur”<br />
Gaula, vosso, Flåmsvassdraget og Risa. Samtidig sluttet Stortinc<br />
seg til alle de viktigste prinsippene i Regjeringens forslag til<br />
C. Informasjon<br />
0<br />
et gledelig varig vern av store, verdifulle vassdrag som Forra,<br />
Andre naturvernsaker<br />
Forurensning<br />
Rent nasjonalt var imidlertid naturvernåret —86 ikke uten lyspunkter.<br />
Stortingets vedtak av Verneplan III for vassdrag sikret<br />
Dvreliv, jakt, fangst og fiske<br />
Energi<br />
Dounreay—anlegget. Men også “sur nedbør”—probleinene forsterket<br />
seg i 1986.<br />
Jern av naturområder og —forekomster<br />
“ 22<br />
Forvaltning — lover ca bestemmelser<br />
Tejernobyl—ulykken) gjennom den oppmerksomhet som blant annet<br />
Naturvernforbundet viet Nordsjø—problematikken og det planlagte<br />
E. Naturvernsaker<br />
I Norge ble de voksende internasjonale miljøproblemer og —opp<br />
gaver kanskje best dokumentert(ved siden av virkningene av<br />
Forbundets samarbeid med og reQresentasjon i<br />
andre organisasjoner<br />
økonomien<br />
luft- g havforurensning, avskogning, erosjon og ørkenspredning.<br />
som ble enda mer åpenbare i løpet av året — med en tiltagende<br />
over de nordlige strØk. I tillegg kom “de gamle problemene -<br />
Arbeidet i forbundets komiteer og utvalg “<br />
Organisasjonsarbeidet “<br />
Sannheten i denne konklusjon ble i 1986 ytterligere understreket<br />
gjennom de alarmerende signaler om reduksjon av osonlaget også<br />
‘,<br />
Organi sas j onsutviki ing<br />
sammen om globale, felles tiltak for å møte miljøtruslene.<br />
Sekretariatet<br />
Landsstyret og stvreurvalget<br />
var den brå erkjennelsen Tsjernobyl—ulykken ga folk verden over<br />
on at vi lever på en liten klode og at det er nødvendig å gå<br />
Landsmøtet<br />
Det som slår en sterkest ved et tilbakeblikk på året 1986,<br />
A. Organisasjonen<br />
ÅRET 1986.<br />
ret 198S.<br />
INNECLDSFORTEGNELSE i<br />
-1-
<strong>Årsmelding</strong> og regnskap, årsrrogran og budsjett-37 ble vedtatt.<br />
Kontingenten for hovedmedlemmer ble fastsatt til kr. 150.—,<br />
pensjonister kr. 75.-. For familiemedlemmer fortsatt kr. 20.—.<br />
Famtsettelme av konbingent for 937.<br />
Erik Thoring redegjorde for alternativene. Landsstyret vedtok at<br />
NN—utvalgets modell A legges til grunn for utviklingen av<br />
tidsskriftet. Når NNV’s økonomi tillater det, bør det tas sikte<br />
på en kvalitetsheving av NN som svarer til modell 8.<br />
forenngers Forour.d, Den Norske Turzstforeninv, <strong>Norges</strong> JePeil<br />
og F:skerforound, de frrtstående vassdragsverngruopene og<br />
våre nordiske søsterorpaolsasjoner.<br />
Nevnes må også vårt fortsatt gode samarbeid med Norske Turis:<br />
Kongsoerg’.<br />
-‘ 14-orsk .4atur.<br />
Endella må nevnes vår kontakt med medta - som gennomgående har<br />
vært oosrtiv og som har gItt oss bra deknsng av våre Utspjli.<br />
Det ble vedtatt uttalelser om “Natur- og miljøhensyn i den<br />
kommunale planleggingen”, “Atomreknikk’, “Ensidige industristeder<br />
og alternativ sysselsetting’ og “Dammene på Knuteijell ved<br />
puntet for utformingen av NNV’s syn å jordbruket.<br />
så og s ferdig. Essensen i dette materialet vif danne tganas—<br />
For øvrig må ordbruksutvalaets arbeid frernheves. Ved årets slur:<br />
var grunniagsmateriaiet for en publikasion om norsk jordbruk<br />
Under tema “Søkelys på det internasjonale miljøsamarbeidet”<br />
innledet Mignar Nordernaug. an understreket at internasjonalt<br />
miljøvernsamarbeid trenger en radikal fornyelse. Norge kan<br />
spille en sentral rolle i det videre arbeid. Det forutsetter<br />
imidlertid at en greier å prioritere innsatsen, klarlegge<br />
målsettlngene og vurdere resultatene kritisk i forhold til<br />
målsettingen.<br />
faakomte - som vi generelt hadde stor nytte og glede av i<br />
løper av året. Det samme må sies om oganasasjonskomiteen og<br />
den juridiske komite.<br />
Bertl Anderson fra fylkesmannens miljevernavdeling orienterte om<br />
samarbeidet mellom kommunene og fylkesmannens miljøvernavdeling.<br />
faglire innhold ble tatt hånd om av representanter for vår<br />
høstnarten -<br />
med<br />
gift- ot icrurensningssaker som tema. Det<br />
i<br />
i<br />
Ellers bør nevnes det vellvkede organisasjonssemnar på<br />
Hovedtema på landsmøtet var naturforvaltning på kommunalt nivå.<br />
Terje Kronen, Larvik og Omland Naturvernforening innledet om sitt<br />
lokallags erfaringer med naturvernsaker i den kommunale<br />
forvaltning.<br />
Karl Husabø fra MD orienterte om departementets arbeid med å få<br />
natur— og miljøvernhensyn ivaretatt i den kommunale<br />
planleggingen.<br />
lys av våre stadig mer påtrengende og alvorlige forpliktelser<br />
som opinionsdanner.<br />
om en gradvis økning av medlemstaliet - den viktigste hemskoer<br />
for vår virksomhet. Dette faktum er spesielt frustrarende i<br />
Lederen i NNV, Honoria Hamre holdt en tale der hun kom inn på de<br />
viktigste sakene forbundet arbeider med for tiden.<br />
NNV’s svake øonami er mdlertid fortsatt -<br />
på<br />
tross av håpe:<br />
39 representanter fra fylkeslagene og NU deltok ved siden av<br />
landssrvrets medlemmer, spesielt inviterte og ansatte fra<br />
sekretariatet, totalt 107 personer.<br />
å ha en orraolsas-on som vår, må hovedårsaken tilskrlvas en<br />
markert økt satslng på vervlnc fra sentralt old. . -<br />
Landsmøtet ble avholdt på Darbu foikeheyskole 23. og 24. mai.<br />
gledelige økningen rnedle.’nstailet. Selv om det er rnelzo å<br />
anta en økende bevtsstvørinc nos mange om st det er nødvendig<br />
LANDSMØTET<br />
Når det geder mer interne, rene orranasas-onsforbold, må vi<br />
første rekke regIstrere den lille, men likefulit svært<br />
vassdroet -<br />
Rec:ern ens avs.a gå ifiner-.e senkint av n-en<br />
A. Organisasjonen<br />
I<br />
i<br />
_3..
forbundets syn på forholdet jordbruk/naturvern.<br />
samarbeide med forbundets jordbruksutvalg for å komme frem til<br />
forbundet. Han begynte 3. november og har som oppgave å<br />
Gjerrnund Andersen avtjener sin resttjeneste på 4 måneder i<br />
og har som prosjektoppgave å foreta en undersøkelse om gaupa.<br />
Jan Olav Nybo begynte sin siviltjeneste i forbundet 4. desember<br />
Grenlandsregionen i Telemark som eksempeL”<br />
Styreutvalg: Hoc.orVla Hamre, Erik Soibe:m og E:rik Wærner.<br />
på natur og miljø i sterkt belastede industriområder -<br />
med<br />
Jon Lurås har som prosektoppgave ‘Vuraering av totalbelastniagen<br />
Varamedlem: Inge: Næss V<br />
V<br />
Sekretartatets reoresentant landsstyret.Ar: Ådnem<br />
Tom Gbr. Axeisen sluttet i sin tjeneste 24. januar.<br />
V<br />
arbead.<br />
Pers. varamedlem: Anne Bree Siaver Asker<br />
Styremedlem: Eirik ærner, Oslo •V<br />
hjelper de oss med diverse aroeiasopgaver og forerailende<br />
-<br />
pliktige som arbeidskraft. I tillegg til sitt prosjektarbeid<br />
Pers. varamedlem: Ketil Bevanger, Trondheim Forbundet har også i 1986 hatt gleden av å ha siviltjeneste—<br />
Styremedlem: Inger Johanne Per-rersen, Trondheim<br />
Sivile tjenestepliktige tilknyttet sekretariatet.<br />
Pers. varaxnedlem: Ketl Larsen, Høn<br />
Styremedlem: Inaer Marie Hagen, Oslo<br />
1. februar.<br />
Pers. varamedlem: Ketil Hofgaard, Toivsrød Ellem Hensten ?ettersen gikk tilbake til 40% stilling fra V<br />
Styremedlem: Erik Thcrina, Stavanger Hun arbeider 1 gang i uker, i resesjonen/seritralbordet fordi<br />
Vibeke Graatrud ble ansatt 14.februar i 20% stilling.<br />
Pers. varajnedlem: Roald Tobiassen, Alta<br />
Styremedlem: Hans Prestbakmo, doen<br />
Hans arbeidsoppgaver var medlemsregistreringer m.v.<br />
Tom Chr. Axelsen ble ansatt 13. februar i 60% stilling.<br />
Pers. vararnedlem: Liv Soiemdal, Røbekk<br />
Styremedlem: Tere øiesvcld, Bodø Sekretariatet.<br />
Pers. varamedlem: Ceir Myrstad, Trondheim<br />
Styrsmedlem: Arne MoKsnes, StØrda<br />
V<br />
2 møter.<br />
Pers. varasnedlem: Johan Rørvik, Haukdajen<br />
Lanasstyret og styreutvalget hadde oldsvjs 9 og<br />
Nestleder: Erik Solheim, Førde Landsstyret og styreutvalget.<br />
Leder: Honorie Hamre, Berren<br />
Lelv Lagereen.<br />
ø1aende-<br />
- -<br />
LM ga generalsekretæren fullmakt til å oppta forhandlinger med<br />
de forskjetlge kandidatene. Landsstvrets sammemsetning ble<br />
Jag.mV.._ee..s lemer<br />
Ragnnio undbv rientere ro oresenrarte -<br />
V . - oi ny valokomite.<br />
7air.<br />
Inger Johanne Pettersen, Jon Sylte oo Jens Halvorsrud ble valgt
fordelt med 3000 på sentralt og 1500 på lokal- og fylkeslag.<br />
vervet 4500 nye medlemmer i verveåret 1986 (1.10.75—1.10.86),<br />
fort løpende behovsvurderiflg.<br />
medlemmer som fornyer medlemskapet. I tillegg har det blitt<br />
Troms inntil videre til 1/4—87. Ordningen undergis en<br />
26.500 til ca. 29.500. Fortsatt er det drøyt 90 prosent av våre<br />
I 1986 har NNV hatt en markert framgang i medlemstallet, fra ca.<br />
Landsstyret har vedtatt å forlenge fylkessekretærstillingen i<br />
Troms (Lenvik) og Målseiv har skaffet mange nye medlemmer.<br />
fordoblet i denne perioden fra 3 til 6, og spesielt lagene i Ytre<br />
Med lemsutvikl ingen<br />
større aktivitet enn tidligere. Bl.a.er antall 1oka11ag-’<br />
Troms Naturvern. I perioden har Troms Naturvern generelt hatt<br />
Norce kan en slå fast at stillingen har hatt stor betydning for<br />
Etter den 2-årige orøveordningen med tylkessekretærer i Nord<br />
•<br />
—“Vanlig’ studieaktivitet er ikke redusert. -<br />
som er mulig å gjøre.<br />
utradisjonelle mârer. Dette kan kanskje gi lagene tips om hva<br />
TOTALT NNV<br />
— NNV har økt sin aktivitet betraktelig.<br />
— økningen har skjedd ved at studieringer har blitt arrangert på<br />
29464 26602<br />
studieaktiviteten i 1986:<br />
Natur og Ungdom<br />
Det er følgelig flere positive punkter å trekke fram for<br />
3470 3200<br />
Utlandet<br />
177 29 14 0 0 10 230 125<br />
som i 1985.<br />
TOTALT 20771 1200 3089 81 242 381 25764 23277<br />
ringene. Tallet på “andre’ ringer er 22, dvs, omtrent det samme<br />
Svalbard 6 0 1 0 0 0 7 5<br />
organisert som studleringer. Disse utgjør 31 av de organiserte<br />
Finmark 288 9 68 3 8 1 377 325<br />
av sommerens Vassdrags—treff, Breheimen og Saltfjellet ble<br />
Troms 668 18 117 2 12 13 830 671<br />
fjor. (21 studieringer i 1985) Den store økningen skyldes at to<br />
Nordland 832 44 128 6 19 9 1038 1068<br />
at NNV i 1986 gjennomførte 2.5 ganger så mange studierinaer som i<br />
Nord—Trøndelag 623 32 93 1 14 6 769 739<br />
53 studieringer til Studiforoundet natur og miljø. Dette betyr<br />
Ser—Trandelag 1447 55 197 3 14 18 1734 1670<br />
NIV lokalt, på tylkesplan og sentralt hadde pr. 1/1—87 seldt inn<br />
Møre & Romsdal 939 21 140 4 15 5 1124 1042<br />
Antall arrangerte studieringer.<br />
Sogn og Fjordane 381 12 50 0 17 2 462 417<br />
Vestlandske 1901 162 207 9 li 20 2310 2145<br />
Rogaland 1273 51 199 4 13 li 1551 l4.<br />
Vest—Agder 488 24 55 1 9 5 582 5<br />
Aust—Agder 324 17 43 0 li 7 402 385<br />
Telemark 781 36 112 2 15 12 958 834<br />
endringer som gjøres årlig.<br />
Vestfold 1091 59 233 0 13 6 1402 1284<br />
relativt få klager sett i forhold til de ca. 6000 regIster-<br />
BusKerUd 991 45 141 4 15 20 1216 1112<br />
fortsatt i 1986. Registeret fungerer nå svært bra, og vi har<br />
Oppland 1459 122 389 4 16 9 1999 1752<br />
Den opprvdningen i medlemsregisteret som ble startet i 1985, har<br />
Hedmark 781 39 163 7 14 16 1020 942<br />
østlandske 5353 390 555 28 12 204 6542 5668<br />
Natur (verv og få vervepremie) vært mye brukt av våre medlemmer.<br />
Østfold 1145 64 198 3 14 17 1441 1202<br />
nye medlemmer. I tillegg til dette har vervetalongen i Norsk<br />
ga anslagsvis 250.000 kroner i inntekter i tillegg til ca. 700<br />
FYLKESLAG HOVED PENSJ FAI4 ST KOM LIVSV TOTALT 1985<br />
samtidig utf ordre venner og kjente til å melde seg inn. Tiltaket<br />
Norsk Natur: Medlemmene ble oppfordret til å gi et beløp og<br />
var imidlertid en økonomi— og vervestafett som ble satt i gang i<br />
vist seg å være økonomisk lønnsomt. Det mest vellykte utspillet<br />
S1.a. har utsendelse av uadressert C-rost med innbetalingskort<br />
MEDLENSTALIET PR. 31.12.1986<br />
feile-år, med mange erfaringer vunnet om hvordan vi bør verve.<br />
Det har i 1986 blitt satset ter bevisst på sentrale vervetiltak<br />
enn de foregående år. P mange måter har 1986 vært et prøve og<br />
3<br />
:<br />
-7-
Environment Europe (YEE).<br />
Environmental Studies snd Conservation (IYF) og Youth and<br />
ungdomsorganisssjoner, International Youth Federstion for<br />
Norden. FN—ssmbandet, Hold Skjærgården ren, Landsrådet for norske<br />
Nu står tilsluttet følgende paraplyorgsnisasjone: Foreningen<br />
for NAK.<br />
oppdragsgivergruppa for Alternativ Framtid og samordningsgruppa<br />
NU har fortsatt sin deltakelse i NAK, med representanter i<br />
NNV-korttakt kom ut med 2 nummer i 1986.<br />
— Vi markerte vårt syn på Storbritaniss miljøpolitikk.<br />
— Skogkaravanen<br />
ble gjennomført med godt resultat.<br />
NNV—kontakt.<br />
— Energi/vassdrag<br />
har vi hatt flere uttalelser på.<br />
— Titaniasaken er ennå ikke vunnet, miljedep. har saken.<br />
vassdragsvernsarbeid, rkavandringer etc, etc.<br />
Andre saker:<br />
S<br />
politiske ungdomspartiene for å prate om miljøspørsmål.<br />
Sentralt har man også fått til et miljøforum der man samler de<br />
og sentralt har det vært jobbet aktivt med enkeltsaker.<br />
Aktivitetene har spent fra kampanjeopplegg, f.eks. deltakelse<br />
i sur—nedbørkampanjen, skoleringsopplegg, søppelaksjoner, •<br />
I forurensningssaker, sur nedbør, vassdrag/energi m.m. Både lokalt<br />
Viktige srbeidsfelt for NU i år som ifjor har vært<br />
Oppland<br />
kr. 1.000,—<br />
og Kjetil Brageli Alstadheim de resterende.<br />
Troms Naturvern<br />
kr. 1.000,—<br />
Redaktører har vært Runar Forseth (nr.l), Ole Mikalsen (nr.2/3)<br />
varierende mellom3500 og 5000, ssmla sideantall ca. 200.<br />
følgende fylkeslag:<br />
Natur og samfunn kom ut med 6 nummre hvorav et dobbeltnr. Opplag<br />
2 nye i løpet av året. Det ble gitt støtte til etablering i<br />
kommer lokale seminarer og “kjappiserinskurs”<br />
Ved årsskiftet hadde forbundet 102 lokallag. Det bLe etablert<br />
Det ble i løpet av året holdt 5 sentrale seminarer. I tillegg<br />
Sannes for å fylle vår kvote på 2 stk.<br />
Fylkes— og lokallagene.<br />
sivilarbeidere har vi hatt Kai Mikalsen, Kjetil Lenes og Joar<br />
O.Ringen og Inger Kvifte vært ansatt i løpet av året. Som<br />
Østfold og Vestlandske samlet menge deltakere.<br />
(ekspedisjonssekretær). Ellers har Ole Mikalsen, Stein<br />
leder), Christine Myrvsng (redaksjonssekretær). Ellen Hofavang<br />
sentralt på de fleste saiulinger. Spesielt lørdagstreffene i<br />
av året besto staben av følgende: Yngve Kristiansen (daglig<br />
Lokallagsheftet og gift— og forurensningsspørsmål har stått<br />
hadde to halvtid og to heltidsanaatte på kontoret. Ved utgangen<br />
forandringer. Strukturen har skiftet slik at man i en periode<br />
Det ble avholdt helgetreff i de fleste fylkeslag.<br />
Sekretariatet har i løpet av året vært preget av relativt store<br />
Fylkeslagene — treff for tillitsvalgte.<br />
møtene.<br />
enkeltpersoner, mens arbeidet har blitt planlagt og fulgt opp på<br />
og behandlet 40 saker. Arbeidet har vært gjennomført av<br />
gift— og forurensningskomite deltok som innledere.<br />
Arbeidsutvalget har bestått av 11 medlemmer. Au ha.r hatt 15 møter<br />
Nøkkelpersoner fra M, SFT, LO’s miljØvernkontor og NNV’s<br />
Larsen.<br />
til gift— og forurensningmproblematikk.<br />
sentralutvalget hadde han Inger Marie Hagen (nestleder) og Kjetil<br />
11 medlemmer, ed Tom Chr. Axelsen som leder. Med seg i<br />
mellom SFT og NNV og LO og NNV samt fagforeningeneS holdning<br />
Landsstyret har hatt 8 møter og behandlet 35 saker. Det besto av<br />
tiltak ved gift— og forurensningsprOblemer, samarbeidsformer<br />
representanter fra NU/Danmark, Feltbiologerns og NEA—1 i India.<br />
forurensningsloven, Miljøverndepartemefltets prioriteringer og<br />
12. januar . 84 deltakere fra 16 lokallag. 4 kretser,<br />
på industriforurenaning. Under seminaret ble det fokusert på<br />
NU’s 1. ordinære landsmøte ble arrangert i Sandefjord i tida 9.—<br />
Tema for seminaret var gift— og forurensning, med særlig vekt<br />
abonnement på Natur og Samfunn.<br />
fra fylkes— og lokallag, NU, landsstyret og sekretariatet.<br />
,i.<br />
Xedlemskontigenten var kr. 50,— (25,— for nye), inkludert<br />
Hotel og samlet over 100 deltakere. Det deltok representanter<br />
NU hadde ca. 3500 medlemmer fordelt på 45 lokallag og 12 kretser.<br />
organisasjonssetninaret ble avholdt 5. - 7. september på Støtvig<br />
Natur og Ungdom (NU).<br />
OrganisaS j onsseminaret.<br />
ORGANISASJONSAP.BEIDET<br />
•<br />
—9—<br />
i
sin stilling.<br />
deltemaer innenfor forurensningsonrådet.<br />
om fremmedatoffer i matvarer. Fra 1.11 fratrådte akoleaekretmren<br />
lever av”, tekathefte til lyabildeaerien om fugl og en utstl1ing<br />
vediden av å utforme forslag til NNV’s syn på viktige<br />
NNVs skolekomite laget bl.a. lærereveiledning til “Jorden vi<br />
arbeidsredakap for forbundet i den løpende saksbehandling -<br />
Sko iekom teen:<br />
Komiteen har etterhvert utviklet seg til å bli et meget nyttig<br />
og behandling av apesialavfall.<br />
Dounreay, avfailsforbrenning, utarbeidelse av en vannbrosjyre<br />
saker kan nevnes forurensningen av Nordsjøen, osonlaget,<br />
Komiteen avholdt 7 møter i løpet av året. Av større enkelt-<br />
3. Sammenheng mellom informasjon, salg og verving.<br />
PR—verdi og informasjonaverdi av salget.<br />
medlemmer — Jørn Siljeholm og Kjell Terje Nedland.<br />
4. Salgsregnakap — reelle inntekter og utgifter.<br />
I løcet av året ble konuteen styrket med ytterligere to nye<br />
3. RarJner for økonomistyring og budsjett.<br />
Gift—_og forurensningskomiteen.<br />
Il<br />
profesjonelle opplegg.<br />
4<br />
2. Opplegg for inntektabringende aktiviteter inkl. vurderir.g av det<br />
1. Tiltak for å bedre NNV’s økonomi.<br />
Forslag til endringer i forbundets vedtekter.<br />
Komiteen avholdt ett møte, og behandlet<br />
fra betenkelig politierbeid i<br />
Henvendelse Kvalaund om<br />
niljøvernsaker,<br />
natur— og<br />
misjonen.<br />
minskede støtte til IUCN og økt nordisk støtte, Brundtlandjcom—<br />
Av disse kan nevnes fangst av grindehval, luftforurensning, WF’s<br />
Saker av felles interesse ble drøftet.<br />
møter, ett i april i København og ett i november i Stockholm.<br />
Finland, Færøyene, Island, Norge, Sverige og Åland har holdt to<br />
Sekretariatene for de ideelle naturvernorganisasjonene i Danmark,<br />
Samarbeidet med NNV’s SøsterOraanisasjoner i Norden.<br />
.1<br />
prosektet om bruk og naturstitasJe i Femndsmarka.<br />
Endelig har Utvalget fortsatt i rollen som observatør i KOMNIT<br />
FORBUNDETS SA1ARBEID NED OG REPRESENTASJON I ANDRE ORGANISASJONER.<br />
vernområde -<br />
bruk av veien mellom Langodden og Revlzngen i Femundsmarka landskaps<br />
Femundutvalget har også gitt uttalelse om utkast til bestemmelse for<br />
-møte i l 1/lo der fornold onkrang vernet av Vidda ble ti-’kuert.<br />
det aktuelle området ga Femundutvelget sterk støtte til Fylkesmannens<br />
standpunkt.<br />
—møte om ardangeiidda auseiro i Dagali 26/9<br />
bestemmelsene. Såvel av prinsirialle grunner som uttra hensynet til<br />
— befaring av trak-torslepa Soraeimstuien—3kr-kken 1/7<br />
Fvlkesmannens avslag på deres søknad om dipensason fra verne-<br />
— mote om verm av vil1reinssar-nens trekkveier over Dagalifjell 18/<br />
Representanter for Verneringen har deltatt i:<br />
i Rendalen. grunneierne har her klaget tl Miljøverndepartementet Dvs:<br />
spørsmålet om fremfring av ve gennom Lille Sølensjøen naturreserva:<br />
17/10. med befaring langs liøsvatn 18/lo.<br />
Av andre saker som Jtvalget har behandler kan nevnes uttalelse i<br />
saker til møtet i Rådet for ardangeiidda, og Irsmøte Rjkan<br />
Verneriner. tar hatt to mm-ter, ett på ei1o 28/5 for å dioru:ere<br />
Forøvrig vises til artikkel i Norsk Natur 1986 s. 23 i Nr. 3.<br />
Femundutvalget hadde nedlagt et betyde1i OP intenst arbeid for å<br />
hindre at senkinnsolacene srulle ga oenrom i. dette andre forsøKet I<br />
Vermerinoen for Hardanervldda.<br />
regjeringen Ncrdli i 1978, aVSlO søknaden om senkng av Langsjøen.<br />
Årets største begivenhet var at reg3eringen Willoch, i likhet med<br />
dette.<br />
å få inn stoff fra forskjellig hold og sammenstille/redigere<br />
Femundutvalget.<br />
redningen (Karen Johanne Baalsrud) arbeidet nært sammen for<br />
(Arne 1oksnes) og redaktøren for den konunende jordbruksut—<br />
1. halvår ri.kk arbeidet inn i en annen form ved at formannen<br />
Utvalget avholdt bare tre ordinære møter i 1986. Etter<br />
Jordbruksutvalaet.<br />
AdEIDET I FORB(flDETS 4IDLERTIDICl OTVAL<br />
. )<br />
— 12 —<br />
— 13 —
SUM GJELD OG EGENKAPITAL<br />
_Arets(under5db0et
(prøveavslutning, ikke revidert)<br />
samt spesifikasjon over diverse mellomvmrender.<br />
Kr. 4.311.612,80<br />
IITITIUTT I!I TIIItfl liTt<br />
Det vises forøvrig til resultatregnskap og status pr. 31/12 1586<br />
Vassdragsvern og andre prosjekter<br />
gevinsten på kr. 56.092,50 er tatt til inntekt i 1966.<br />
Pnnen opplysrringsvirksomhet<br />
Disponert tilskudd fra Miljødep.<br />
—<br />
“ 28.300.—<br />
5.783,63<br />
24.752,27<br />
Kr. 34.083,83<br />
vesentlig ved lån på kr. 90.000,— av egne Pondsmidler.<br />
ksjeposten som var oppført under fondsmidler er evhendet og<br />
Tidsskriftet “Norsk Natur”<br />
Tilskudd fra Miljsverndepartementet<br />
Kr. 690.563,77<br />
— “ 200.000,—<br />
490.563 ,77<br />
Utgifter til nytt telefonenlegg UNlPX 32, er finansiert i alt<br />
ED8—utstyr er i 1986 nedskrevet med kr. 60.000,— som utgjør<br />
avdrag på lån eom gjenstår med kr. 180.000,—<br />
Kontingenter og semarbeid med andre org.<br />
Nedlemsverving<br />
210.527,40<br />
Dr isasjons—oppbygging<br />
40.807,04<br />
40.793,9C<br />
v tilskudo fra WWF gjenstår det kr. 24.500,— srmmerket<br />
informasjon om havets biologiske rassurser.<br />
Medi ernsrsgister/kontingentinkssso<br />
Tilskudd Natur og Ungdom<br />
Tilskudd oppstart av lokallsg<br />
Kr. 70.000,—<br />
“ 2.000,—<br />
72.000,—<br />
kr. 42.000,— til brosjyre om avfall og havbruk,<br />
kr. 22.000,— til opptrykk av “Jorden vi lever av”<br />
150.614,62<br />
71.908,67<br />
kr. 41.700,— til brosjyre og utstilling om forurmnsninger,<br />
Off, utredninger, aviser, klipp m. v.<br />
Landsmøte og styremeter<br />
P,ndre møter, reiser, bef’aringer<br />
Kr. 86.686,33<br />
63.928.29<br />
Til produksjon av publikasjoner som blir ferdig neste år,<br />
er det av aremerkede midler overfart kr. 150.200,— til 1987;<br />
— lånt fra fonds<br />
‘I 9flflfl_ 109.303,42<br />
416.158,57<br />
49.186,99<br />
tilskudd til inforrnasjonsmsta om atomtaknikk kr. 20.000,— og mv<br />
tilskudd til utstilling om forurensning kr. 8.300,—<br />
Po rto<br />
Telefoner<br />
Kr. 199.303,42<br />
Fra iljsueoNenartementet er det i 1926 disponert kr. 228.300,—<br />
tilskudd til tidsskriftet ‘Norsk Natur” med kr. 200.000,—<br />
Kontorleie, renhold, varme, oppussing<br />
Leie inntekter<br />
Kontorutstyr<br />
Rekvisjta<br />
Kr. 161.325,90<br />
71.298,99<br />
74.230,26<br />
regninger ble betalt far årsskiPtt.<br />
Lønninger<br />
Pnd re personelikos tnader<br />
Kr. 1.862.940,—<br />
423.545,26<br />
Kr. 466.830,49<br />
— “ 14.800,—<br />
452.030,49<br />
Kr. 2.286.485,24<br />
Forskuddsbetalts kantingenter bidro dessuten til at Porfallte<br />
UTGIFTER:<br />
kr. 450.000,— for å styrke likvioiteten i siste kvartal.<br />
Kassakredittan ble med sikkerhet i varsdeholoningen øsst til<br />
Kr. 4.311.612,80<br />
underbalansan til kr. 820.263,22.<br />
Resultatregnskaet er Porelopig gjort cop med et underskudc<br />
på kr. 122.333,72 og balansekonto meo kr. 126.226,il som ssr<br />
Renter og utbytte av Ponds m. v.<br />
Rentekostnader<br />
ED6—jnntekter<br />
inntekter<br />
Underskudd 1986<br />
21.202,30<br />
122.333,72<br />
84.268,25<br />
59.419,68<br />
Kr. 137.501,08<br />
“ 53.232.79<br />
ØKONOMIEN<br />
Pbonnenter, annonser, ‘Norsk Natur”<br />
286.006,99<br />
65.083,—<br />
seg Samlet Plan for vassdrag, Verneolan 3 oa 4 og Energimeldingen.<br />
Salg av publikasjoner m. re.<br />
Inntak salgsvarer inkl. salgskost<br />
Kr.<br />
i .044.280,48<br />
758.273,49<br />
vassdragsverngruopene. Seminaret samlet 75 deltakere og ook for<br />
Medlemssttte<br />
Pndre bidrag<br />
energiforvaltning for f’lkes Lagene i NNV og de frittstående<br />
31/1 — 2/2 ble det arrangert seminar om vassdrags— og<br />
Statstilskudd<br />
Haldor Viriks legat<br />
Kr.<br />
1.330.000,—<br />
250.000,—<br />
277.543,82<br />
28.91 5,—<br />
1.886.458,82<br />
Fra sak oil sak har NNV samarbeidet med diverse vassdraasvern—<br />
grupoer i ldpet av året.<br />
Kontingenter<br />
ndeler til fylkeslag<br />
Kr.<br />
2.462.450,—<br />
681.610.—<br />
Kr. 1.786.840,—<br />
INNTEKTER;<br />
De frittstående vassdraasverngrurrene (SAK)<br />
.<br />
Resultatregnskao 1/1 - 31/12 1986:
(prmveavslutning, ikke revidert)<br />
(prøveavslutning, ikke revidert)<br />
Oslc, 31/3 -1987<br />
31/1 2—1986<br />
NORGES NATURVERNFORBUND<br />
t<br />
DIVERSE KREDITORER 1986<br />
+avsatt for nye medl.<br />
Aventurø Forlag, barnebeker<br />
12.000 94.800,—<br />
ti 132.675,—<br />
43.560,—<br />
31.400,—<br />
Livs’.,. medi. fond<br />
i’<br />
82.800<br />
5. Hammerstads Boktrykkeri, salgskatalog<br />
F1aren Stamso Knutsens gave<br />
10.000,—<br />
Metromail, ekspedisjon NN 6/86 rn.m.<br />
88.345,63<br />
Fonds: Albert Grsvs ?ond<br />
Ansmttes pensjonsordning<br />
fl<br />
Kr. 27.875,—<br />
248.995,—<br />
Salgskasse, uoppgjort salg 1965<br />
4.144,50<br />
Kreditkassen, ED6—lån<br />
180.000,-<br />
Grønten Pilrnmanus, udisponert<br />
25.000,—<br />
5.000,—<br />
Avsatt til produksjon av publikasjoner<br />
Kr. 2.266.858,07<br />
130.200,—<br />
Berg Breheimen tilgode<br />
Fylkeslagene til auregning<br />
324.129,27<br />
Diverse kreditorer<br />
Frskuddsbetalte kontingenter 1987<br />
1.156.660,—<br />
Bladporto, rest NN 1986<br />
44.769,70<br />
Naper Eoktrykkari, Kragerø, NN 4 & 5/86<br />
14.500,—<br />
142.260,—<br />
Siviltjenesteadvninistrasjonen, Dillingøy<br />
Kommunekassereren i Oslo, arbeidsgiveravg. 6/86<br />
51.76a,—<br />
Inntrukne ikke betalte skatter<br />
Kr. 86.326,—<br />
Underskudd 1966<br />
126.226,41<br />
Underbalanse pr. i/i 1986<br />
i, 820.233,22<br />
Kr. 694.056,81<br />
DIVERSE DEBITORER 1986<br />
Fondsmidlsr, tl?.lån UNIPAX 32<br />
90.000,—<br />
132.675,_<br />
flhl fl tifl il ti fl flfluifl (ti tt fl<br />
Kr. 514.820,71<br />
Fondsmidlar, bankinnskudd<br />
Kr. 42.675,—<br />
Seminar om genteknologi 1987<br />
1.741,—<br />
ED8 — utstyr<br />
15.000,—<br />
180.300,—<br />
Uerveutgifter 1987<br />
23.774,40<br />
Beholdning av vervepremier<br />
Isaksen & Co, Sergen, aksjon grønne kroner<br />
23 • 868,—<br />
Pilestredet 41 6, deponert husleie<br />
78.672,34<br />
Beho1cjnjru av salgavarer<br />
— 300.000,—<br />
Televerket, ebonnentlån<br />
4.000,—<br />
Diverse debitorer<br />
Idun, premiefond pensjons?orsikring<br />
298 • 542,—<br />
•<br />
514.820 ‘<br />
ti<br />
• Storebrand<br />
2 Postgirokonto 36 22 59<br />
5 Postgirokonto 09 46 32<br />
2.640,—<br />
221.056,01<br />
Kr. 746.95’,14<br />
Andre fordringer ansatte<br />
— Norden, forskuddsbetait premie<br />
2.012,91<br />
29.174,19<br />
Reiseforskudd v/generaisekretaren<br />
8.736,50<br />
Postgirokontc 2.10 10 20<br />
3.729,60<br />
Natur og Ungdom til avregning<br />
POstsparebankg525 02.09361<br />
40.802,70<br />
86.326,—<br />
Studiei’orbundet Natur og Niljø, tilleggsbevilgning”<br />
Bergen Sank 5001.36.50442<br />
4.000,—<br />
141,24<br />
Danmarks Naturfredningsforening, p1&atsalg<br />
4.OD0—<br />
Kredjtkasen 6026.05.03033<br />
405.844,10<br />
Fylkeeskattesjefen i Oslo, re?. moms Kr.<br />
22.030,86<br />
Kassa<br />
Kr. 683,—<br />
AKTIUP:<br />
NORGES NATURUERNFCRELJND i regning med:<br />
Status pr. 31,12 1986:<br />
Soesifikasjon over diverse meilornværender:<br />
— 19 —
til å måtte bli foretatt på vinterføre.<br />
motorisert ferdsel på barmark at nødvendig transport ble “tvunget<br />
I tillegg foreslo NNV innført egne og så strenge regler for<br />
fartsgrense 60 km/t.<br />
- cilrettelegging av områder for undervisning og forskning.<br />
- begrensning<br />
- oppsy>i med natur- og friluftsområder og<br />
- aldersgrense<br />
for snøscooterførere på 18 år<br />
av mctorstørre]sen nå scorter til 40 8k og<br />
- problemer omkring ferdsel i utmark,<br />
- årsavgift<br />
på minimum kr. 500 pr. sc000er<br />
- friluftsliv,<br />
- vilt og fiskestbll,<br />
nvttebehov.<br />
gående kjøretøyer. Konsesjon måtte bare ti doKumentert<br />
- konsekvensanalyser ved inngrep,<br />
— nærmiljøsaker,<br />
— konsesjonsordning for kjøp a snoscroter og andre terreng-<br />
— forurensningsspørsmål,<br />
forbundet følgende<br />
omfatte saksområder som<br />
vernarbeid på kommuneplan ved siden av planleggingsarbeid også<br />
I mars henvendte NNV seg på nytt oil 4iløverndePartementet<br />
med krav om snarlige og effektive tiltak. Konkret foreslo<br />
Etter forbundets mening måtte det offentlige natur- og miljø<br />
kvensene av dette blir stadig større.<br />
Motorisert ferdsei i utmar (Jfr. årsmelding -85><br />
vekt på natur- og miljøvern på kommuneplan. De negative konse<br />
Bakgrunnen for henstillingen var at det hittil er lagt for liten<br />
kommunens forvaltnang.<br />
alle kommuner. Nemndene må få delegert reelt ansvar innen<br />
Økologiske/miljølflessige hensyn i den norske oistandsvirksomheten.<br />
Samtidig måtte det etableres en egen natur- og miljøvernnemnd i<br />
departementet måtte få tilstrekkelig fagkapasitet til å ivareta<br />
vernarbeid.<br />
nærstående saksfelt. ‘Ji ba ellers sneseit om at Utvtklings<br />
Fortundet henstilte bl.a. til den norske Reger:ng om å foreta<br />
en kritisk gjennomgang av 4rljøVerndepartemefltet5 innsats på<br />
en egen kommunal miljøvernstilling/—etat med faglig tyngde, status,<br />
økonomiske betingelser og rammer som muliggjør et effektivt natur<br />
forbur.det uttrykk for at det var nødvendig at det ble bygd oro<br />
2øprobiemene.<br />
mon de globalemil<br />
L.<br />
I en uttalelse fra landsmøtet til 4iljøverndepartementeE ga<br />
srsce sjanse verdenssarnfir.flet har ttl en. samordnet moOiliserlriq<br />
Det offentlige naturvernarbeid på kommunalt nivå.<br />
støtte til BrundtlafldkofllmiS]OneflS arbeid og karakteriserte<br />
deres kommende konklusjoner og anbefalinger som trolig den<br />
Forbundets landsmøte D sin uttalelse til Reajeringen sin<br />
De internasjonale znilØpronlemene.<br />
og andre terrengkjøretøyer i Norge.<br />
ferdselen. Regjeringen ble bedt om å begrense bruken av snøscooter<br />
FDRVLTNING -<br />
tDVR<br />
DC sESTEMMEE<br />
ble det uttrykt stor bekymring over den økende motortserte<br />
landsomfattende organisasjoner med til sammen ca. i million medlemmer<br />
I en felleshenivendelse til statsministeren i desember fra 16<br />
kontroll.<br />
B. Naturverflsak&<br />
tiltak som bør treffes med sikte på å brine utviklingen under<br />
Departementet svarte at man nå ville ta stilling til ‘hvilke<br />
— 21 —
trykk for tilfredshet med forslaget, fordi Neturvernrådet utelukkende<br />
har lagt anerkjente kriterier for<br />
naturgeografisk inndeling<br />
til grunn,— uten å skjele til eiendomsforhold.<br />
Det negative ved planen var etter Forbundets mening at Rådet hadde<br />
vist en defensiv holdning til kraftutbyggingsinteressefle i visse områder<br />
I juli forelå Statens Naturvernråcis utredning “Ny lamdsplan for nesjo—<br />
nalparker i Norge” (NOU 1986: 13). I en pressemelding ga forbundet ut<br />
Viveli).<br />
— Opprettelse av Fivlingen landskapavernområde (vest for<br />
Ny landeplan for nasonaloarker.<br />
— Utvidelse av Skaupsjøen/Hardangerjøkulen landskapsvernområde<br />
til også å omfatte Bjoreidalen som er viktig sonunerbeite—<br />
område for reinen.<br />
I -tillegg kommer 238 naturminner og 30 andre områdefredninger etter<br />
naturvernloven, til sammen 52 kui<br />
Som utgangspunkt for prosentberegningen er nyttet 324.000 2 j<br />
I<br />
I<br />
3. Opprettelse av andre viktige verneområder.<br />
2. Opprettelse av verneplaner som forutsatt i verneplanen.<br />
Dette gjelder Dagaliseterdalen, Møsvasstangen, Reinsnos<br />
med Låte.<br />
2.<br />
nasjonalparken, er det av største betydning for villreinens<br />
eksistens å få stoppet slik utbygging.<br />
Naturreservater<br />
landsk. vernområd.<br />
675<br />
57<br />
2029<br />
13400<br />
0.à3<br />
4.14<br />
vernestatus. Disse områdene trues stadig av utbygging. I og<br />
med at 90 % av vilireinens vinterbeiter ligger utenfor<br />
1. Vern avde områdene på Vidda som ikke er gitt spesiell<br />
Nas jonalpa.rker<br />
Kategori<br />
Antall<br />
16<br />
Areal in2 Prosent av landets areal<br />
10455<br />
3.23<br />
916<br />
0 • 28<br />
Verneringen for Hardangervidda har arbeidet med følgende<br />
saker i løpet av året:<br />
Flere mye omrâder ble fredet og status pr. 31.12.1966 er:<br />
Hardangervidda.<br />
-rslag om opprettelse av Rydalen landskapsvernområde,Eemsedal,<br />
Buskerud fylke.<br />
Se omtale under punktet “energi s.<br />
Verneområder på Saltfjellet/Svartisen.<br />
moen naturreservat,Sør—Trøndelag og Møre og Romsdal fylker<br />
-framlegg om Jostedaløbreen nasjonalpark, Sogn og Fjordane fylke og<br />
der resten av Breheimen og Mørkrisdalen er med (Jfr. foragående<br />
sak).<br />
— “ for kvar-tærgeologiske områder i Redmark,<br />
- om opprettelse av Trollheimen iandskapsvernområde og Svartå—<br />
—forslag<br />
i’ ‘<br />
“ myrer i Nord—Trøndelag,<br />
forslaget i sammenheng med konsesjonssøknaden for Strynevassdraga<br />
og forslaget fra Statens Naturvernråd om et større verneområde<br />
-utkast til verneplan for våtina.rksområder i Oppland,<br />
— ti il fl II i Telemark,<br />
gitt uttrykk for at forslaget betraktes som et minimumsforslag.<br />
Det ble framhevet at det nå var viktig å se nasjonalpark—<br />
—forslag om opDrettelse av nasjonalpark og landskapsvernområde i Reisa—<br />
dalen,Nordreisa kommune ,Troms,<br />
Forbundet har støttet et forslag fra Miljøverndeartementet<br />
om oporettelse av Jostedalsbreen Nasjonalpark, men samtidig<br />
Forbundet med fylkeslagene er høringsorganer for natnrvernmyndighete—<br />
ne når nye områder skal fredes i medhold av naturvernioven. I 1986 ble<br />
det avgitt uttalelser vedrørende<br />
Forslag om Jostedalsbreen NasjonalPark.<br />
Områder fredet etter naturvernioven.<br />
Saken er nå til intern høring i fylkeslagene. Landsstyret<br />
vil vedta Forbundets uttalelse før 1. juli 1987.<br />
va; Av NALCÅLER O -FOREKO1STER.<br />
•22 i<br />
— 23 —
få et bedre lov— og regelverlc, bl.a. med krav om konsekvensanalyser.<br />
motorisert ferdeel i utmark. Forbundet hahde dessuten flere ruerknader<br />
skjelltråling må. ikke tillates. Forbundet slår til lyd. for at vi må.<br />
noe som etter forbundets mening ville bety en uthuling av loven om<br />
i verneområder nord. for Spitebergen. iier er også havbunnen fredet og<br />
og at presset på å. få utnytte nye felter øker. Flere av disse ligger<br />
bl.a. innebære etablering av en snøscooterløype fram til Somasjavri,<br />
at lovverket som regulerer oppbygging av fiskeflåten er for dårlig<br />
nalparken og gitt lavere status som landskapsvernområde. Dette vilie<br />
de skologiske virkningene denne kan medføre. Det ble videre pekt på.<br />
frarådet forbundet at omrâdet ved Råisduottorhåldi ble tatt ut av nasjo—<br />
brev til Fiskeridepartementet pekt på. farene for overbeskatning og<br />
I sin uttalelse om forslaget til uasjonalpark og landskapevernoinrå.de<br />
kjente forekomster og den viten en har om diese, har Forbundet i et<br />
Reisa Naejonaloark og Rå.isduotte.rhåldi Landskapsvernområde,Troms fylke.<br />
trålere i et antall og med en kapasitet som ikke står i forhold til<br />
I forbindelse med at det på. kort tid er bygget opp en flåte av skjeL<br />
veruplanen svart viktig og bevilget kr. i million for 1987.<br />
4 Skel1tråling og verneområder på Spitsbergen.<br />
forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet. Komitéen fant kultur<br />
forening, denne gang med Stortingets kommunal— og miljøvernkomité i<br />
verneområ.der er opprettet.<br />
Saken ble i november tatt opp igjen av forbundet og Østlandek Naturvern<br />
ønske om å. verne Svaioards natur gjenspeiles også. i det faktum at st:<br />
saken måtte skrinlegges av økonomiske grunner.<br />
nest mulig spart for menneskelige inngrep og påvirkning. Det generel<br />
gjort og hva man aktet å gjøre. I sitt svar beklaget departementet at<br />
Forbundet ser helst at øygruppen med Sin sårbare arktiske natur blir<br />
ble det overfor Miljøverndepartementet etterlyst hva som til nå var<br />
det en viss motorisert transport, noe NNV vanskelig kan akseptere.<br />
planen ut i livet og fordi det ble meidt om planer om bilvegbygging,<br />
1987. Selv om IT’s opplegg i utgangspunktet er enkelt, forutsetter<br />
Ettersom forbundet ikke hadde registrert noe initiativ for å få satt<br />
har fått tillatelse til å starte organisert turisme på Svalbard fra<br />
visning og opplevelse.<br />
sterke betenkeligheter i forbindelse med at Den Norske Turistforening<br />
å. bevare gamle kulturminner og brukertradisjoner for forskning, under<br />
I et brev til 1iljeverndepartementet har forbundet gitt uttrykk for<br />
For deler av området ble det utarbeidet en kulturverupian med sikte på<br />
Turisme på. Svalbard.<br />
Dette landskapsvernområdet ble opprettet ved Kgl.res. den 28.6.1985.<br />
Kulturvernplan. Indre Vasafa ret iandskapsvernområ.de ,Duskerud fylke.<br />
turlandskapet plutselig og undvendig ble utarmet.<br />
hevdet at det ville virke uforståelig og meningsløst dersom dette kul<br />
råd om IrNatur og kulturiandskapet i arealplanleggingen. Foroundet<br />
4<br />
Østfold er utpekt som prøvefylke for et prosjekt i Nordask :•Iinis-ter—<br />
kommunen ikke befant seg i noen tvangseituasjon og bl.a. vist til at<br />
— Sata.<br />
uttalt seg on plasserang av uasserie fra der. planlae tunoelefl ;j<br />
gjennom utarbeideleen av kommunens generalplan. Det ble pekt på at<br />
5<br />
kommunale myndigheter anbefalt å. sikre områdets mangslungne verdier<br />
Samarbeidsråoet for oaturvernsaksr har nr det gjelder ardangerv1dda<br />
ble tatt i bruk til boligformå.l. I stedet ble de kommunale og fylkes<br />
7. Styrkang av orrsyneu.<br />
Forbundet skrev i mars til SDydeberg kommune og frarådet at Hylliåsen<br />
Verneringen har akseter-t en viss utbedrang av tra1coreleper.<br />
Eylliåsen/Hylliskogefl i Sydeberg kommune,Østfold.<br />
. Traktorsleoer. utbedrang og bruk.<br />
t_ser.ge av .isce De-te eler srii notoriert er--l<br />
(80 kr<br />
5. Rette ott tll inger vernebestenoelsene ov vectektene ov orak—<br />
2) ble opprettet ved ggl.res. den 28.nov.1986.<br />
Reisa sjonalpark (803 kr<br />
2) og Råisduotterhdldi landakapevernomhåde<br />
tt Degrensing av trafikken p. Tirr_:lveierz.<br />
til de foreslåtte vernebestemmelSene.<br />
.<br />
—<br />
—<br />
— 25 —
v fellingstiliatelser på skadejerv. Forbundet ever at det oPereres<br />
dårlig samvittighet,angre-t ikke og ville betale en ev. bot med godt humør<br />
reagert mot at den 15.februar er fastsatt som sluttdato ved utetedeiser<br />
gaupa.De hadde også skutt den på langt bold,ca.300 si, de hadde ikke<br />
in’sm. 1965) straks etter at den hadde født fire unger, har forbunue-i<br />
Iflg.pressen hadde ikke jegerne tenkt på at det var ulovlig å skyte<br />
:ed utgangspunkt i at en jervetispe ble skutt i lesjafjeliet i 1985 (Jfr.<br />
ble det i månedsskiftet januar—februar felt en gaupe ulovlig i Troms.<br />
erveforvajtnjnzen. Siuttda-co for tillatt<br />
I forbindelse med lovlig jakt på skadejerv, bl.a. ved bruk av snøscooter<br />
til kvalifikasjoner.<br />
pupnevning av jak-tlag til felling av rovdyr som gjør skade.Kravet<br />
orvaltningsvlanen blir tatt far ut-talefris-ten u-tieper den 1.februar 1987<br />
orbundets landsstyre drøftet saken i to møter. Fndelig stilling til<br />
;il å utatede fellingstillatelse etter søkkad og pà bestemte vilar.<br />
.erfart fra Fiskeri— til ?Iiljøverndepartemente-t. (Jfr.årsrn. 1985).<br />
--<br />
5ikrmn5område,men med mvndihet for Direktoratet for Naturforvaltning<br />
rbundets forslag om at forvaltningen av kystbundne sjøpattedyr blir<br />
gikk inn for at den nåvsirende ordning burde beholdes. Nå er heie landet<br />
av bvalkjøtt.Endelig ble det overfor Miljøvernepartementet minnet om<br />
.nterne høringafristen utløp i oktober, var det åpenbart at flertallet<br />
større årvåkenhet av de organer som er satt til å kontrollere omsetninger<br />
)m at man -tok stilling til dette nye prinsipp for forvaltningen. Da den<br />
lov og rett ble styrket. Overfor Landbruksdepartementet ble det krevet<br />
aken ble sendt fylkeslagene til intern børing, og det ble spesielt bedt<br />
ble etterforskat og med henstilling om at informasjonen om gjeldende<br />
akt.<br />
Forbundet reagerte overfor Fiskeridepartementet med krav om at forholdet<br />
;jennom felling. Utenom sikringsområdene kan det bli åpnet for lisens—<br />
matrett nordpå.<br />
,ker utover en viss starrelse,skal stammen etter planen holdes i sjakk<br />
retter.6er ble den fredede tannhvalarten nise presentert som en vanlig<br />
Lv bjørn,jerv og dlv. Dersom antallet av individer i disse områdene<br />
I fjernsynets lørdagsrevy 1.nmv. var det et innslag om nord—norske mat—<br />
ikringaområder hvor det tas sikte på i opprettaolde levedyktine stanmer<br />
Fangst og omsetning av nise (Phocaena phocaena).<br />
april forelå denne landaplanen med forslag om at det bi.a. etableres<br />
‘orslag til landsolan for forvaltning av bjern,jerv og dlv i Norve.<br />
leder av verdenskommisjonen for miljøvern og utvikling.<br />
til Gro 6arlem Brundtland, både i egenskap av norsk statsminister og som<br />
fra 1986. Saken ble i juni fulgt opp med en henvendelse fra forbundet<br />
DRlLI ,JAKT, ?IGST ,CG FISKI<br />
nasjonale hval!angs-tkommisjon om stans av all kommersiell hvalf angst<br />
itt tidligere standpunkt om å resei-vere seg mot vedtaket i den inter—<br />
ble tatt opp med sikte på d få den norske regjering til å revurdere<br />
I et brev til Nordisk Råd i februar ba forbundet om a-t hvalspærsmålet<br />
Fangst av vågehval (Jfr.årem.1985).<br />
for arbeidet og hvilken fremdriftsplan som foreligger.<br />
Nordisk :.linis-uerrid. Forbundet bar bedt om i bli orientert om etatna<br />
geise i Drosjektet “Iarine reservat på nordisk basis”, initiert av<br />
arbeidet ville bli v;dereført gjennom :1iijøverndepartementets delta—<br />
sie marine biooper (Jfr. dram. 1972—78). Forbundet har forutsatt at<br />
inn for 4iljøverndepartementet,men har ikke fått medhold.<br />
I 1970— årene nedla forbundet et betydelig forarbeide for d<br />
flere av Direktorateta avgjørelser om feilings-tillatelser for jerv<br />
som sluttdato for slik jakt. .v den grunn har forbundet i 1986 anket<br />
ern av marine bo-tD-Der.<br />
Viltiovena bestemmelser om yngletidsfrednin, og har foreslått 1.februar<br />
ned en større sikkerdetsmargim slik at man ikke kommer i konflikt med<br />
(<br />
—<br />
27
veruloven også måtte vurderes.<br />
eiere, vil imidlertid reservatfredning etter natur—<br />
det aktuelt med strenge restriksjoner overfor grunn<br />
Dersom hensynet til spesielt sårbare arter gjør<br />
het for å hindre forstyrrelser for dyrelivet visse<br />
deler av året.<br />
bestemmelsen hjemmel til å regulere næringsvirksom—<br />
“Ifølge forarbeidene til viltiovens § 7, gir<br />
refereres:<br />
spørsmål som .Iiljøverndepartementet svarte på i oktober. Fra svaret<br />
skogsdrift. Forbundet reiste i den forbindelse en del prinsipielle<br />
Våren 198 ble en rik fuglebiotop ved G-aula i Ser—Trøndelag ødelagt ve<br />
Skogadrift i hekketida. (Jfr. årsmeld. 1985)<br />
bør åpnes for jakt på gaupe i noe fylke sør for Nord—Trøndelag.<br />
i forbindelse med høringen om jakttidsrammer— om at det ikke lenger<br />
bl.a. ved at det opprettes en stilling som dyrevernombud i Norge.<br />
Samtidig ble det minnet om NNVs forslag fra 1984 —gjentatt i 1985<br />
3us-tisministeren om at Dyrevernloven av 1974 blir gjennomført i praksis<br />
Direktorat et.<br />
Forbunaet bar støttet et krav fra foreningen Drenes eskytteise til<br />
gaupe som gjør skade idag tilligger Viitnemndene, blir tilbakeført til<br />
at myndigheten etter Viltiovena 14 som ifig. forskrift om felling av<br />
yr evernombud.<br />
dram. 1984.), har forbundet bedt Direktoratet for Naturforvaltning om<br />
På grunn av at gaupebestanden i Norge åpenbart er i tilbakegang (Jfr.<br />
G-aure som gjør skade på. tamrein og buf&. Viltnemndenes myndiahet.<br />
4<br />
nemnaene og at man inntil videre aktet å følge samme prosedy-re.<br />
arts— og områdefredning etter naturvernloven de mest<br />
aktuelle.”<br />
kommunen.Videre uttalte man at man hadde full tillit til de lokale vilt<br />
forhindre næringsvirksomhet i yngle- og he1cketida er<br />
ter at viltneandene ‘atpeker erfarne jegere i samråd med lensmannen i<br />
Av andre bestemmelser som kan gi hjemmel til å<br />
I sitt svar viste direktoratet til gjeldende forekrifter som forutset<br />
for Oslomarka.<br />
skogbrukslovens § 17 b er som kjent bare utarbeidet<br />
i det aktuelle område. Forskrifter med hjemmel 1<br />
geiser ikke skulle gjenta seg.<br />
være at økonomisk skogbruk fortsatt skal kunne farega<br />
også om hva DN aktet å gjøre for at slike beklagelige tildra—<br />
( 1). Forutsetning for en eventuell regulering vil<br />
til gjeldende lover og forskrffter og høy aktmoral. Forbundet spurte<br />
vil mitte foretas under hensyn til formålsparagrafen<br />
hjemmel i forskrifter etter skogbrukslovens § 17 b,<br />
ning omfatte ikke bare praktiske ferdigteter,men inngående kennskap<br />
En regulering av skogdrift i hekke- og yngletida med<br />
jegere når skadedyr skal avlives. Et ninstekrav måtte etter NNV’s me<br />
forskrifter etter 17 b.<br />
drift i hekke- og yngletiden, eventuelt med<br />
forvaltning om hvilke krav som stilles til personer som oppnevnes som<br />
skogvern gir skoaopsynet hjemmel til å stanse skog—<br />
Forbundet reagerte ved i rette en forespørsel til Direktoratet for Natur—<br />
Naturvernorbundet spør 2) øst lov om skogbruk og<br />
29<br />
—<br />
g<br />
- 23<br />
—<br />
L
-30- — 31 —<br />
Verneplan III for vassdrag. (jfr. årsin. 1985)<br />
ENERGT.<br />
Som nevnt under omtalen av Samlet plan for vassdrag, avholdt<br />
representanter for sekretariatet et møte med energi— og industri—<br />
komiteen før innstillingen om verneplan III ble avgitt — den<br />
12. juni.<br />
Nordisk energipol itikk.<br />
I en pressekommentar etterpå karakteriserte NV innstillingen<br />
(og også SP—innstillingen) som en seier for vassdragsvernarbeidet<br />
I en fellesuttalelse til Nordisk Råd fra de nordiske naturvern—<br />
organisasjonene ble det slått til lyd for at<br />
i Norge. Mange verdifulle vasadrag ble sikret et varig vern mot<br />
kraftutbygging gjennom verneplanen — spesielt gledelig var vedtaken<br />
- Norden må stabilisere sitt totale eriergiforbruk.<br />
om vern av store og kontroversielle vassdrag som Forra, Cauia,<br />
- Avhengigheten av olje og elektrisitet til oppvarmingsformål<br />
måtte reduseres.<br />
Vosso (hele), Flåmsvassdraget og Reise.<br />
Videre var det gledelig at såvel energi- og industri som kommunal—<br />
- SamkjØringsmulighetene for elektrisitet mellom Nord—Sverige<br />
og Nord-Norge burde utnyttes bedre, likeledes mellom Danmark<br />
og miljøvernkomiteen erkjente behovet for nok en verneplan (nr. 4)<br />
og Norge.<br />
Det ble klart uttrykt fra begge komiteers side at man snarest<br />
burde få avklart hvilke vassdrag som har utbyggingsprosjekter<br />
innenfor kategori III og dels II som burde foreslås medtatt på<br />
verneplan IV.<br />
Kraftkrevende industri og ensidige industristeder<br />
Et skår i verneplan-gleden var at Lomsdalsvassdraget ikke fikk<br />
sitt velfortjente varig vern-stempel. Vassdraget ligger imidlertid<br />
Subsidieringen av den kraftkrevende industri fører tl et<br />
betryggende plassert i kategori III i SP — slik at dets faglige<br />
uakseptabelt press for ytterligere kraftutbygging, hevdet<br />
avklaring som et klart verneplan IV—objekt allerede er skjedd.<br />
forbundets landsmøte i en uttalelse til Regjeringen. Fordi<br />
denne industrien ikke betaler det ny kraft koster, må strøm—<br />
regniriga i stor grad i. stedet betales av den vanlige forbruker,<br />
annen industri og staten.<br />
I uttalelsen gikk forbundet inn for en stttepalitikk overfor<br />
Manglende formelle vernevedtak for Veig og Dagalifallene.<br />
- ensidige industristeder der målet måtte være å skape og<br />
opprettholde flest mulig arbeidarlasser i andre næringer.<br />
I samband med verneplan 111-behandlingen ba forbundet i en hen—<br />
vendelse til Stortingets energi- og industrikomite om at<br />
Styresmaktene må sette klare sysselsettingsmål for de ensidige<br />
Stortinget måtte fatte et formelt vernevedtak for Dagalifallene<br />
industristedene, hevdet NNV. Pengeoverføringene må gå til<br />
(øvre del av Numedalslågen ned til Pålsbufjorden) og Veig.<br />
næringsfond som kommunen og fagbevegelsen disponerer til utvikling<br />
Vi viste til Stortingets mfsforståelse av sine tidligere vedtak<br />
av nye arbeidsplasser. Slike fond må komme i takt med at pris<br />
og presiserte at dette er imidlertid ikke korrekt. Regjeringen<br />
subsidiene på strøm til kraftkrevende industri går ned, het det<br />
har avslått en bestemt utbyggingssøknad for Dagalidallene og<br />
uttalelsen.<br />
at Stortinget har avslått en anke over avslaget. Men Veig og<br />
Dagalifallene har ikke fått noen formell vernestatus som umulig-<br />
gjør en eventuell frexnleggelse av en endret utbyggingssøknad.<br />
Behovet for et formelt vernevedtak er spesielt påkrevet for<br />
Dagalifallenes vedkommende fordi Buskerud kraftverk er i ferd
kunne akseptere en redusert utbygging i Storglomfjord og 1e1f jord.<br />
Derimot ble det krevd ingen utbygging av Nord-Rana— og Saltdals<br />
NJFF Miljøverndepartenentet forslag til verneonråder i Saitfjeilet/<br />
Svartisen. Samtidig ble det gitt uttrykk for at oranisaS3Oflene<br />
konkluderte med å be departementet vurdere Breheimen—planene<br />
på en langt mer seriøs og faglig forsvarlig måte enn hva Hoved<br />
styret hadde gjort.<br />
I en uttalelse oil Regjeringen mars støttet NNV, NTF og<br />
I en lengre uttalelse fra NNV til Olje— og energidepartementet<br />
ble Hovedstyrets innstilling grudnig drøftet og imøtegått og vi<br />
SaLtfjellet/Svartisen<br />
lagt fram. Dermed ville Høvedstyrets innstilling få status som<br />
basisdokument og ‘veileder” under befaringen, hevdet NNV.<br />
Ellers kritiserte NNV Stortingets energi- og industrikomite<br />
for at man foretok en befaing i området før proposisjonen var<br />
Også energi- og industrikomiteen sa seg enig i prinsippene for<br />
SP.<br />
mentet fastslo disse organisasjonene at utbyggingen dessuten<br />
ikke var saxnfunnsøkonomisk forsvarlig.<br />
at prosjekter bare innenfor kategori 3, d.v.s. de minst kontro<br />
versielle, foreløpig skulle frigis for konsesjonsbehandling.<br />
Breheimen/Stryn. Vandalisme, fastslo NNV i en pressekommentar.<br />
I en uttalelse fra NTF, NNV og NJFF til Olje— og energideparte—<br />
komiteinnstillingen. Stortinget sluttet seg til alle de viktigste<br />
prinsippene i Regjeringens ooolegg. Det ble dessuten slått fast<br />
Hovedstyret i NVE gikk i april inn for full utbygging av<br />
Breheimen (Jfr. årsmelding 1985)<br />
den 13. juni og sluttbehandlet i pienum av Stortinget den 19. juni.<br />
I en pressekommentar sa forbundet seg meget godt fornøyd med<br />
Kommunal- og miljøvernkomiteens innstilling om SP ble avgitt<br />
meldingen Da Verneplan 111—proposisjonen ble behandlet samtidig,<br />
hadde TNV også møter med energi- og industrikomiteen og finans<br />
kona teen.<br />
3. Glomdalen landskapsvernområde må gjennomføres slik Fylkesmannens<br />
verneforslag og Verneplanutvalget har gått inn for.<br />
kjerneområde blir for mye redusert ved dette forslaget.<br />
om Regjeringens SP—meldlng, hadde representanter fra forounders<br />
sekretariat et møte med komiteen. Fordi enermimeldinoen, Sp—<br />
2. Flomkraftverket i Bjøllåga<br />
- Tespa må utgå. Nasjonalparkens<br />
Før Stortingets kommunal- mo mil:øvernkomite avga sin innstilling<br />
kan innlemmes i nasjonalparken.<br />
Samlet plan for vassdrag (jfr. årsrn. 1985)<br />
1. Beiarvassdraget bør vernes. I det minste nå overføringen til<br />
Glomfjord av Blakkåga og øvre Beiarn utgå slik at øvre Beiarn<br />
(<br />
i<br />
else til Stortinget kommunal- og miljøvernkOmit og energi- og<br />
industrikomitø om at følgende endringer ble foretatt:<br />
tilpasset utbyggingsinteressene. Organisasjonene ba i en henvend—<br />
Vår henvendelse ble imidlertid ikke tatt til følge.<br />
SRN-organisasjonene var ikke uten videre fornøyd med Regjeringens<br />
forslag, bl.a. var nasjonalparkforslaget i altfor stor grad<br />
av vassdraaers -iernestatus. Et formelt vernevedtak - som bekrefter<br />
Stortnaets Dcciatnng - vil imidierttd i vassdrcget et langt<br />
mer betryggende og reelt vern mot enhver form for kraftutbyggng.<br />
vernonrådet omfattet både Gåsvatn og Kvitbergsvatn.<br />
Disse planer er åoneoartstrud med Stortjngets egen opofatning<br />
vern — med forslag om en 2100 km2 park og to landskapsvernområder<br />
V 2<br />
(Saltfjellet, 4o0 km og Gasvatn, 110 cm ). Det Siste landscaps<br />
I slutten av august la så Regjeringen frem sin stortingsmelding<br />
med I :Dreta undersøkelser med sikte på bvaoinc cv- de nedre<br />
deler av vassdrsaet, ploekte forrundet.<br />
vassdraget. Dessuten krevde organisasjonene at Kvitbergvatn og<br />
GåSvatna ble trukket ut av utbvggingsolanene for Beiarvassdraget.<br />
0<br />
— 33 —
til 6000 becguerel sonet ritt overgreP mot den samiske befolkning’.<br />
utviklet innen relativt kort tid.<br />
I en pressemelding fra november karakteriserte NNV Helsedirekroratets<br />
beslutning om å heve ‘tiltaksgrensan’ for reinsdvrkjØtt fra 600<br />
stoffer for KFK til en rekke formål og flere kan bli<br />
registrsrngen Di norsk side — av va1tktt, bær m.v.<br />
Det finnes allerede i dag gode og mer mi1jØvennlge erstatnings<br />
internasjonale samarbeid med sikte på å ocpnå et snarlig<br />
totalforbud mot fremstilling og bruk av klorfluorkarboner.<br />
reinsdvrkØtt på svensk side av Femundmarka, ba NNV i juni<br />
Direktoratet for naturforvaltning om straks å sette i gang<br />
1ed oak;runn i registrerte meget høye verdaer av cesium 137 i<br />
et foregangsiand og en aktiv pådriver i det høyst nødvendige<br />
tykkelse og utbredelse over Svalbard ga vi i en henvendelse til<br />
Miljøverndepartemenret i november uttrykk for at Norge må være<br />
at IAEA offeniliggjør all sin informasjon om atominstalasjoner<br />
over hele verden.<br />
I lys av den alarmerende registrerte reduksjon av osonlagets<br />
istedet ble konsentrert om nedbvgg ing av atornkraftverk<br />
— at en pianlaat konferanse 1321 for utbredelse av atomkraft<br />
Trusselen mot osonlaget<br />
- umddeibar<br />
stans i IAEAs marksdsførjnc av stomkraft<br />
som medlem av det snternascnale atDmenargirådet (:AEA) — påvirket<br />
IAEA til flcende t1tak:<br />
FORURENSNING<br />
I en uttalelse til Reojerangen fra landsmøtet krøvde NNV at Norge -<br />
i regstrerng og mållog av det radinaktve nedfallet.<br />
mangelfulle overvåknncsberedskapen i. Norge og den åpenbare svtkten<br />
for Raumavassdraget i samband med stortingsbehandiinger. av Samlet<br />
plan våren 1986.<br />
strålingsfaren etter Tsjernobvlulvkken og konsekvensene av den<br />
for folk og tiljø. Dessuten uttr-,kte vI sterk misnøye med den<br />
komiteen vlie avvise behandling av de nye utbygginesalternativene<br />
I en pressameldng datert 15.nai etterivste forbundet en skikkelig<br />
organIserIng av informasjor.en fra det offentliges side om<br />
I tråd med dette syn forutsatte NNV st kommunal- og mil jØvern<br />
Samlet pLan som forsvarlig beslutningscrunnlac.<br />
Tsjernobvlulykken<br />
valgte å ta stilling til prosjektalternativer som ikke var vurdert<br />
i stortingsmeldinaen, ville dette bety et totalt sammenbrudd for<br />
Dersom Stortanget ved sin behandljnq av Samlet plan—meldingen<br />
Naturveroforbundet pekte på at en slik fremgangsmåte klart var i<br />
strid med forvaitninasintensjonene for Samlet plar.-opolegget.<br />
vil bl redusert med 20 % innen år 2010, hevdet forbundet.<br />
Lnstanser på de forskjellice forvaltnlngsnivåer.<br />
Derscm Norge velger å følge det kanadiske forslag, er det svært<br />
sannsynlig at dette vil bety at osoniaget ved våre breddegrader<br />
endelig behandlint av nye omfattende planer ftr utbvaginc flere<br />
vassdrac fr planene hadde vært til ordinær behandlina av ulike<br />
totale utsiipp av k!orfluorkarboner.<br />
utfiating av veksten, eller nest sannsynlig en svak økrmn , i<br />
var det et sterkt press fra utbyqcincsznteresser om en rask og<br />
kanadisk forslag til en internasorial norm som innebar en<br />
om og forsøk på å få oehandlet nye prosjektalternettver utenom<br />
den forutsatte saksgang i Samlet plan—opolegget. På denne tiden<br />
naoaatv til at de samme normer og nåisettinaer kan bli gjennomført<br />
og opnådd de øvrige land. Vi advarte not at Norme falo-te et<br />
januar, ga v uttrykk for at NNV så alvorlig på de mange forslac<br />
innen 1995. Dessuten må de norske railjgverninvndighetene ta<br />
I en henvandese til Stortingets aommnaI- Dc mI-everoKomite<br />
Raunavassdraget -<br />
som innebærer at det norske forbruk av KFK redaseres med 80 %<br />
løcet av de korende 3 år og at et rotalforu må tre kraft<br />
Norucret fereslo Naturveroforbundet at det iverksetttas tiltak<br />
I<br />
— 32 —
synspunkter både ut fra at Nordsjøen er en del av “menneskehetens<br />
hørinqsinstansen understreket vz at det var naturlig å presentere<br />
NO<br />
bl.a. gjennom Friends of the Earth til britiske medier. Overfor<br />
med minst 75% for at den økologiske balansen skal gjenopprettes.<br />
problemstilling. NNV fikk formidlet sin protest på et slikt syn<br />
reduseres med 90% i økologisk sårbare områder (som i Sør—Norge) og<br />
aksept for at skadevirkninaene på norskekysten var en “lokal”<br />
ekspertgruppen knyttet til Nordisk Råd som viser atSO2—utslipoene ni<br />
var en “lokal” hØring og at det ville være vanskelig å vinne<br />
I denne sammenhengen viste Naturvernforbundet til de nyeste tall fra<br />
for Norge. Hørtnasinsransen ga imidlertid beskjed on at høringen<br />
ut i tid, slik at en ny britisk regjering kunne omgjØre beslutningen.<br />
radioaktive utslipp .<br />
Nordsjøen,<br />
med vekt på skadevirkningene<br />
med 30% innen 1993 ) . Dessuten var de britiske tiltakene skjØvet lang<br />
NNV ønsket å gå nærmere inn på skadevirkningene ved økte jevne<br />
• seg til den såkalte 30%—klubben ( landene må minst redusere utslippen<br />
Thurso, Skottland, i løpet av året.<br />
ikke en gang være av en slik størrelsesorden at britene kunne slutte<br />
langvarige “høringen” som de britiske myndigheter arrangerte i<br />
ifra var tilstrekkelige. De britiske utslippsreduksjonene ville<br />
NNV forsøkte ellers å få presentert sine synspunkter under den<br />
verk betraktelig, gikk forbundet ut og erklærte at disse tiltakene lar<br />
regjeringens løfter om å redusere utsliopene av S0<br />
2 fra britiske kraf<br />
forpliktelser dersom anlegget ble bygd.<br />
I forbindelse med Margareth Thatcers besøk i Norge og den britiske<br />
om man kunne få medhold i at Storbritannia har brutt konvenajonens<br />
1.<br />
de ulike stof fane og at det derfor ville være svært tvilsomt<br />
er også en av pådriverne til å få til en avtale om NO-reduksjoner.<br />
i seg selv ikke medfører noe umiddelbart forbud mot utslipp av<br />
seg til å minske utslippene av svov-eldioksja med 50% innen 1994, og<br />
I svaret fra Miljøverndeparternentet het det at Pariakonvensjonen<br />
luft komme til å øke. I internasjonal sanunenheng har Norge forpliktet<br />
gjennom en tnternasjonal voidgiftsprosess.<br />
økning i biltrafkk, vil utalippene av forsurende forurensninger til<br />
sjonen, ba NNV Regjeringen om å få problemstillingen prøvet<br />
som antyder at med den planlagte Økonomiske veksten i industri og<br />
heter til å erkjenne at anlegget ville stride mot Paris-konven<br />
punktet for NNVs uttalelse var en rapport fra Statistisk Sentralbyri<br />
Dersom den norske regjering ikke maktet å få de britiske myndig<br />
feie for egen dør mht. utslipp av svovel- og nitrogenoksider. Utgans<br />
radioaktve utslipp til luft og vann - selv ved normal drift.<br />
Naturveroforbundet gikk ut i forbindelse med landsmøtet og ba Norge<br />
I bre’et åpekte forbundet at Dounres’i—anleget vl1e gi betydelige<br />
prioritert svært høyt i MiljØverndepartementet.<br />
mil;Ø fra alle atomanlegg inklusive genvinningsanlecg”.<br />
områdene i Norge. Denne saken fikk store opslag i pressen, og ble<br />
til at partene skal ‘redusere radioakttve utslipp til det marine<br />
drikkevann og overdødlighet av presenilitet og senilitet i sur nedir<br />
landbaserte kilder”. Pariskomrnisjonan presiserre senere dette<br />
Statistisk Sentralbyrås rapport om sammenhengen mellom aluminiujn i<br />
å treffe tiltak for å eliminere radioaktzv forurensning fra<br />
sur nedbrs innvirkning på menneskers helse. Forbundet fulgte opp<br />
konvensonens artikkel 5 der det heter at partene “påtar seg<br />
<strong>Norges</strong> Naturvernforbund engasjerte seg i sterkt i spørsmålet om<br />
planer om å bygge gjenvinningsaniegget. Vi viste spesielt til<br />
vensjonen til å forlange at Storbritsr,nia ikke realiserte sine<br />
I november henstilte NNV til Reajerinqen om å bruke Pariskon<br />
Sur nedbør.<br />
(jfr. årsmelding 1985).<br />
Genvtrrnintsanlear for rtutor.ium ved Dcunreav, Skottland,<br />
svar før hørinaen var avsluttet.<br />
erstatnIr.asbe]Dper.e til reine.erne.<br />
svnspunktet skulle vurderes av hørinaens jurister, men fikk ikke<br />
NNV :o’et vedtaket som et nse fra statens side or i redusere<br />
fanget av skadevrkningene. Vi ble gitt beskjed om at dette<br />
fellesarv” og at norskekysten blir “Lokal” i forhold til om<br />
‘I<br />
— 37 —
falle utenfor systemet.<br />
fjernes - sammen med saltsyre og finstøv.<br />
i Brevik står klart, Vti store mengder organisk sp.esialavfall<br />
anlegg. I vasketrinnet må kvikksØlv, PAH og klorert miljøgif ter<br />
- Selv når Norcems planlagte destruksjonsanlegg for spesialavfall<br />
- Gassvasking må bli et obligatorisk rensekrav - også for små<br />
For slikt avfall må det bygges en egen forbrenningsovn.<br />
hvert enkelt anlegg.<br />
innsamling av spesialavfail fra husholdninger og små bedrifter.<br />
grunnlag i forekrif ter — ikke etter en separat vurdering av<br />
- MiljØverndepartementetSFT nå snarest etablere ordninger for<br />
- SFTs vurdering av avfallsforbrenningsanlegg bør skje med<br />
foriates.<br />
- Et<br />
mer effektivt samarbead mellom SFT og Arte:dsttisynet.<br />
- En politikk basert på fortynnings- og spredningseffekter må<br />
ulønnsomt, bør all smøreolJe ilegges en miljøvernoerit.<br />
- For<br />
å motivere til innievering av spiliolje og gjøre innbtandi<br />
Våre konklusjoner var fØlgende:<br />
en mer forsvarlig måte. Våre konkiusjtner var ellers følgende:<br />
3 avfallsforbrenningsanlegg.<br />
for myndighetene snarest å løse dette alvorllge miløproblem på<br />
hadde varslet en strengere holdning til utslipp fra kommunale<br />
av de siste to år og at det måtte bli en høyt prioritert oppgave<br />
forbundet med detaljerte merknader i samband med at departementet<br />
bedres. Vi konstaterte at forholdene var blitt forverret i løoet<br />
I en henvendelse til Miljøverndepartementet i februar kom<br />
februar, slo NNV fast at <strong>Norges</strong> behandling av spesualavfaii måtte<br />
P.ensekrsv for avfallsforbrenningsanlegg.<br />
I en grundig utredning som ble sendt Miljøverndeoartementet i<br />
Behandlingen av spesialavdall.<br />
hele tatt ikke var representert.<br />
dominerende innflytelse - og hvor de regionansvarlige i det<br />
slutningen av norske behandlingsanlegg for spesialavfsll) fikk<br />
PAH, kadmum, kvikksØiv, klororraniske forbindelser n.f I.<br />
gikk inn for en enhet der <strong>Norges</strong> Industriforbund og NORSAV (Sammen<br />
ifølge denne skal vz eliminere utslipp av miljøgifter som<br />
overbygning”. Vi sa oss dermed uenige med kontaktgruppen - som<br />
NNV. Fur 10 år siden ratifiserte Norge Pariskonvensjonen og<br />
burde bestå av de regionansvarlige samt ‘en nasjonal, koordinerende<br />
Det er en skandae at dette kar. sKe norge dag, hevdet<br />
enhet for spesialavfallsystemet. Forbundet foreslo at enheten<br />
Norre.<br />
SFT og Industridepartementet) om etablering av en administrativ<br />
i<br />
i meldingen. PH-utslipDene her er blant de 3 sturste i<br />
kontaktgruppe (med representanter fra Mil jØverndepartementet,<br />
PH, aadmtuin, bl, cobber ur flurr til Årdalsfjorden, het det<br />
For Øvrig kommenterte forbundet i august et forslag fra en<br />
vi har her i landet, er årfal or Sunndal Verks utslioo av<br />
Finland - snarest satse på et sentralisert opplegg. Forprosjekt<br />
eringen av et slikt system må settes i gang straks.<br />
Et konkret eksempel på den uaksepnable forurensningsstuasonen<br />
for å rydde tor.<br />
tilfredsstillende, må Norge — i likhet med Danmark, Sverige og<br />
-ç.<br />
etter år, men norsae mvndgneter a:Ør lite eller ngentng<br />
behandling av spesislavfall fortsatt viser seg å ikke fungere<br />
NNV i en pressemelding oktober. Utalippene fortsetter år<br />
- Dersom det billige og desentraliserte norske opplegget for<br />
fjorder scm ar glaant.ske internasjonal målestokk, hevdet<br />
— Forsvarlige behandlingsrutiner ved Statens egne bedrifter.<br />
Det slappes ut rnilø— og betsefarlire frrurensnrer ttl norske<br />
etableres et tilbud om kjemisk fiksering.<br />
Forurensnlnaen av norske fjorder<br />
løsninger av bl.a. kadmium, kvikksølv, arsen og selen må det<br />
— For lettløselig uorganisk avfall som slam, salter og syreopp—<br />
— 39 —
— 41 —<br />
noe tilfeldig<br />
sendes melding om ti Arbeidstiisyriet —<br />
vtrket<br />
fra<br />
valot. Vi Ønsker oss en mer stoff—sesafikk grenseverdi —<br />
ut<br />
- Avfallet fra gassvaskingen må benandies forsvarilg.<br />
det enkelte stoffs farlighetagrad.<br />
- Det må snarest organiseres en innsamlinos- behandlinsprosedyre<br />
for batterier og annet sgesialavfall fra husholdninger og små—<br />
Ellers ba vi om at de kreftfremkallende stoffene formaldenyd og<br />
bedrifter.<br />
trikloretyien ble satt på lista. Endelig ba vi om en vurdering av<br />
sikte på<br />
med<br />
beandling/uskadeiiggjørinq av reatmengder av diverse farlige<br />
og grenseoppgang mot spesialavfalls—forskriftene —<br />
stoffer.<br />
Avgasskrav tIl personbiler.<br />
Forurensning ved fremstilling av papir<br />
I en uttalelse til Miljøverndepartementet i juni sa NNV seg<br />
tilfreds med at SFT foreslår innført skjerpede avgassbestemmelser<br />
r<br />
for personbiler fra høsten 1988 (fra og med 1989-modellene)<br />
I samband med av tegne—<br />
revisjonen et par pairstandarder for<br />
og NNV desember<br />
skriveparpir til skolebruk, henvendte seg i<br />
til 4orges Standardiseringsfcrbund. Vi ba forbundet om å<br />
Det er på tide at Norge går til verks mot bilavgassene, som er<br />
den største er.keltkilde til luftforurensninger i Norge.<br />
vurdere en redusering av kvaiitetskravet til slikt papir -<br />
i lys av at fremstillingsprosessen spesielt for finpapir<br />
Videre hevdet vi at det måtte innføres restriksjoner også på<br />
gir stor og alvorlig forurensning.<br />
utslippene fra dieseimotorer, serlig fra tunge kjøretøyer. Krav<br />
som USA og delstaten California har satt, kunne i så måte<br />
danne et mønster. Utslipp av sot med betydeliae mengder kreft<br />
fremkallende PAN og nitro—PAH må begrenses sterkt, hevdet NNV.<br />
Glyfosatsprøyting i Losbymarka ved Oslo.<br />
Vi foreslo også at man innførte obligatorisk påbud om motor<br />
varmer i bilene (for å begrense kaldkjØrinen vinterstid)<br />
I juni godkjente fylkeslandbruksstyret i Akershus en revidert<br />
sprøyteplan for I/S Losby Bruk i Lørenskog kommune. Planen<br />
Det nye renseutstyret måtte belsoea biirisen bare med selvkcst,<br />
innebar at ca 800 da skulle sprøytes med glyfosat i løpet av<br />
hevdet forbundet (ca. kr. 2.000,-) . Dermed kunne man også nøye<br />
sommeren/høsten.<br />
seg med å øke drivstoffprisene med bare ca. 10 øre Dr. liter.<br />
NNV protesterte overfor Landbruksdepartementet. Med sine<br />
Vi slo også til lyd for at det samtidig ble innført skjerpede<br />
støyeinisjonskrav til biler.<br />
stadige sprøyteplaner provoserer bedriften sterke natur— og<br />
miljØverninteresser og faglige og politiske kommunale organer,<br />
hevdet forbundet.<br />
Protester. førte ikke til noen endring av pianene.<br />
Erskrif ter og giftige og kreftfremkailende stoffer oa produkter.<br />
V<br />
ANDRE NATURVERNSAKER<br />
I november 1985 la Direktoratet for arbei.dstjls;’rxt fram et<br />
forslag til forskrifter om tillatelse og meldeplikt ved frem<br />
stilling, pakking og bruk av meget giftige, giftige og kreftfrem<br />
Hovedflyplass i Oslo—området<br />
kallende stoffer og produkter. Forslaget ble fremmet i medhold<br />
av arbeidsmiljøloven.<br />
I sin uttalelse til Samferdselsdepartementet tok ikke forbundet<br />
stilling til stedsvalget for en mer permanent hovedflyplass—<br />
Forbundet sa seg generelt godt fornøyd med forslaget. Vi påpekte<br />
Imidlertid at grenseverdien på 1 kg. - for stoffer som det skal<br />
løsning i Oslo—området. Vi innså imidlertid nødvendigheten av
— 13 —<br />
‘IL<br />
at Stortinget så snart som mulig bestemte seg, men først ville<br />
- Cansett må prosjektet utredes nærmere før politisk vedtak blir<br />
fattet. Ett av prosDektalternativene må være ingen vel i det he:<br />
forbundet st en arbedsgrure med representanter fra samferdsels—<br />
tatt.<br />
Landbruks— og Miljøverndepartementet skulle foreta en konsekvens<br />
analyse etter modell av Miljøverndepartementets samlede plan<br />
Forbundet fikk gjennomslag for sine synspunkter; komiteen tok<br />
for vasadrag.<br />
ikke standpunkt til veiplanene og I desember opplyste miljø—<br />
vernministeren at planene nok en gang var besluttet lagt på is.<br />
I tillegg til en analyse av de primære virkninger for natur-,<br />
miljø— og landbruksforhold ved de forsk;ellige anleagsalternatver,<br />
anså NNV det svært viktig å få kartlagt og analysert vrrknngene<br />
av den såkalte infrastruktur i tilknytning til flyplassen. Vi<br />
ba dessuten spesielt om at et sporbasert kollektivtilbud ble<br />
Senking/kanalisering av Søya, Nordmøre.<br />
vurdert mot en tradisjonell veiløsning.<br />
Søya ble varig vernet i 1973 - i samband med verneplan I. I 1979<br />
ga CED en ekspropriasjonstillatelse til senking/kanallsering av<br />
Ellers ba vi om at stortngsmeldingen om flyplass—saken måtte<br />
inneholde en grundig vurdering av det essensielle spørsmålet<br />
elva i samband med oppdyrkingsplaner. Mlljøverndepartenentet mot<br />
satte seg ikke senkangslanene -<br />
arbeidet ble igengsatt.<br />
og<br />
om vi passivt må la oss styre av et uberegnelig etterspørsels<br />
om vi i stedet bør ta sikte å å styre utviklingen<br />
press -<br />
I en uttalelse tl Miljøverndepartementet i januar, påpekte NNV<br />
eller<br />
i en ønsket retning.<br />
at vedtaket om senking åpenbart var i strid med Stortingets uttrvk<br />
syn på VI inngrep I vernede vassdrag. henstilte til departenentet<br />
å å den av forsøke få stanset videre gjennomføring senkingen/<br />
kanaliseringen - av hensyn til det rike fuglelivet i nedre del av<br />
Planer om mellomriksvei mellom øvre Pasvik og Enare.<br />
vassdraget og av prinsipielle hensyn.<br />
Tidlig på året fikk NNV kjennskap til at utsagn fra enKelte<br />
Videre påpekte vi at departementets generelle, forvaltnlngsmessage<br />
ansvar for slike saker for tiden øyensynlig befant seg i et slags<br />
medlemmer av Stortingets energi— og industrikomite lokalt var<br />
vakum. Vi henstilte derfor tl departementet om snarest mulig<br />
blitt tolket dithen at komiteen ville tilrå bygging av en mellom—<br />
riksvei mellom Pasvik og Enare. Anleggsstart skulle skje allerede<br />
å få behandlingen av senkingsseken inn i mer betryggende former.<br />
sommeren 1986.<br />
Ved årets slutt hadde forbundet ikke mottatt noe svar på<br />
henvendelsen.<br />
Bakgrunnen for st disse gamle (men skrinlagte) planene på nytt<br />
ble aktualisert, var Stortingets forestående behandling av<br />
Reg;eringens proposisjon “Cm 1/5 Sydvaranger og omstillings- og<br />
I:<br />
utviklingstiltak i Sør-Varanger kommune -<br />
C Infonnasjon<br />
I en lengre uttalelse samt i et møte med komiteen, slo DTNV fast<br />
følgende:<br />
“NORSK NATUR”<br />
- Det må ikke tas standpunkt til et veiprosjekt mellom Enare og<br />
Tidsskriftet “Norsk Natur” utkom med seks musmier a 32 sider<br />
Øvre Pasvik i semband med Stortingets behandling av St.prp. nr. 44<br />
om RIS Sydvaramger.<br />
i opplag som steg fra 22 000 til 25 000. Utgivelsen ble ved<br />
- De faglige naturverm— og samferdselsmyndigheter i såvel Norge<br />
et par anledninger sterkt forsinket hvilket skyldtes skifte av<br />
som Finland vurderer veiprosjektet som uønsket, unødvendig og<br />
samfunnsøkonomisk meget tvilsomt. NNV støtter disse vurderinger.
— 45 —<br />
trkkeri to ganger samt store samarbeidsproblemer ned ett av<br />
SALSARTIKLER OG PUBLIKASJONER<br />
dis se.<br />
Nye Salgsprodukter.<br />
Arild Ådnem fungerte som redaktør (60 ‘ stilling) og Erlend<br />
Naturkalenderen 1987<br />
Skaare var engasjert som redaksjonsmedarbeider (20<br />
Baker:<br />
Øystein Kohn / Aventura forlag:<br />
VILLMARKSKATALOGEN 86 / 87<br />
Helårs utstyrsguide<br />
Anton Bragger og Karl Georg Høyer / Det Norske Samlaget:<br />
DET RADIOAKTIVE NORGE ETTER TSJERNOBYL<br />
Til denne boka ble det laget studieplan<br />
Ann og Magnar Norderhaug / Universitetsforlaget:<br />
NATUREN OG VI, Håndbok i Naturvern<br />
Til denne boka ble det laget studieplan<br />
Stefan Jonsson / Det Norske Samlaget:<br />
GAUPA<br />
Roland Staav / NNV & Norsk Ornitologisk Forening:<br />
F UGLEVERl<br />
Jon Østeng Boy / Gyldendal Norsk Forlag:<br />
ROVFUGL<br />
Bisse Falk og Lena Kallenberg / Aventura Forlag:<br />
BARNAS FUGLEBOK i<br />
BARNAS FUGLEBOK 2<br />
BARNAS FLORA<br />
IVAR B.M. ALVER I Aventura Forlag:<br />
LYKKELIGE BILDER<br />
Et kunstnerportrett av Jan Harr<br />
Etter utlysning av ledig redakterstilling, ble. A. Ådni ansatt<br />
fra 1. oktober. Erlend Skaare sluttet i sitt engasjement i<br />
desember.<br />
Tidlig på året la Norsk Natur-utvalget’ (jfr. årsmeld, 1985)<br />
frem sin utredning. Utredningen som ble sendt ut ti]. haring i<br />
organisasjonen, viste fire modeller for utvikling av NN:<br />
A) 1. NN utvikles i NNV’s regi.<br />
2. Ingen endring i sidetall, antall utgivelser og utsty-r-.<br />
3. Stillingsramme 1 års-verk + deltid lavout.<br />
4. Honorarer: ca kr 11 500 pr. nr.<br />
B) 1. Som alt. A.<br />
Postkort:<br />
Fjellrev ( motiv Staffan Ullstrom ), enkle og dobie kort<br />
Nisse som mater småfugler ( motiv Staffan Ulistram ), enkle og<br />
doble kort<br />
2. Sjdetallet økes til 48. Ellers uendret,<br />
3. Stillingsramme: 1,5 årsverk + deltid layout,<br />
4. Honorarer ca. 25 000 pr. nr.<br />
T-trayer:<br />
NNV - traye med uglemotiv; rad eller grønn<br />
Stopp forsuringen; hvit<br />
C og D) Inneholdt forslag om forlagsutgivelse av NN med henholdsvis<br />
48 og 64 sider.<br />
Brevsett av resirkulert papir;<br />
Blokk ( 40 ark ) med konvolutter( 25 stk<br />
Brevsett ( 25 ark og 20 konvolutter<br />
Høringen og behandlingen i redaksjonskomiteen viste at org-anis—<br />
at.<br />
asjonen klart foretrakk en utvikling av tidsskriftet i egen regi.<br />
Salget i 1986 slo alle tidligere rekorder og sprengte kapasiteten<br />
i salgs- og informasjonsavdelingen. Forbundets egne medlemmer var<br />
den viktigste kundegruppa. Salget viste en markert økning<br />
gjennom hele Iret, selv om den største toppen kom rundt<br />
juletider. Alle våre viktigste produkter solgte godt, men<br />
barriebakene kan nok utpekes som bestselgere.<br />
Alternativene A og B fikk omtrent lik oppslutning, Landssty-rets<br />
innstilling til vedtak på Landsmøtet gikk inn for alternativ A<br />
med en kvalitetaheving evarende til alternativ B når NNV’s<br />
økonomi tillater det. Landsstyrets innstilling ble enstemmig ved<br />
tatt.<br />
Det økte salget skyldes et variert utvalg av salgsprodukter og at<br />
salgskalogen og Norsk Natur kom ut til omtrent riktig tid. Det<br />
ble også laget et eget salgsbiiag til barnebøkene. I tillegg ble<br />
enkelte av produktene avertert i bl.a. ‘Fjeil og Vidde” og<br />
“Folkevett.<br />
Etter ansettelse av ny redaktør ble det innledet samarbeid<br />
med Boksenteret as. med henblikk på tilrettelegging og ny<br />
formgivning av NN i fig. landsmetevedtaket om NN.
4)<br />
— 47 —<br />
Pressekonferanse om motcrjserr fersei;<br />
I november 1986 arrangerete SRN en<br />
skadevlrkningene<br />
pressekonferanse<br />
av<br />
om<br />
motorlsert<br />
lagt<br />
ferdsel<br />
fram<br />
i utmark.<br />
et brev<br />
Samtidig<br />
til Gro<br />
ble<br />
Harlem<br />
det<br />
i Norge<br />
Brundtjand<br />
der<br />
fra 16<br />
Statsministeren organisasjoner<br />
ble bedt<br />
hindre<br />
om å<br />
den<br />
innføre<br />
ulovlige<br />
tiltak<br />
kjøringen.<br />
for å<br />
Det møtte få<br />
presse—konferansen<br />
journalister<br />
Stoffet<br />
pâ<br />
fikk<br />
med at<br />
allikevel<br />
både<br />
stor<br />
NRK spredning<br />
Dagsreren i og<br />
og Dagsnyt, NTB<br />
reportasjer<br />
og A—pressen<br />
omkring laget<br />
temaet og pressekonferansen<br />
i tilleco til media—, skolsarreid on salaet har nformas3onsavdelinaen<br />
arreidet med vervina oo pianiegang av kempanjer som<br />
sur nedbør, vannforurening Dc miljø og utvikling.<br />
ONTAKT MED HASSEMEDIA<br />
29erninar Stø Hotel:<br />
NNV arrangerte et seminar om glft— og<br />
Snøtvtg Hotell forurensinasprObleme<br />
ved Moss 6. og 7.<br />
på<br />
september.<br />
miljøkjemiker B].a.<br />
Jørn<br />
la<br />
Slljenolm fram<br />
2000” og<br />
“Miøperspektjver<br />
kåret <strong>Norges</strong><br />
fram<br />
ti<br />
mot<br />
på<br />
år<br />
topp<br />
Jan<br />
blant<br />
Odvar From<br />
vannforurensere<br />
satte Siv.<br />
“søkelys ing.<br />
på forurensningslovenn<br />
ê<br />
Kontakten med massemedia ble intensivert i 1986. Dette førte<br />
bl.a. til en markert økning i antall presseklipp. Sekretariatet<br />
hadde ikke kapasitet til å lace statistikk over fordelingen av de<br />
innkomr.e klippene. Mengden var imidlertid sA stor at budsjettet<br />
ble sprengt, noe som førte til at sekretariatet i 1987 bare<br />
mottar såkalt selvstendig stoff. Dette innebærer at vi ikke får<br />
registrert spredningen på stoffet som trykkes om NNV og NU.<br />
Semjnaret fikK en meget god Pressedekning,<br />
Dagsrevyen og<br />
bl.a<br />
Dagsnyt<br />
laget både NRK<br />
reportasjer.<br />
Det ble sendt ut 29 pressemeldinaer og brev til pressen. Av disse<br />
tok 7 opp energi— og vassdracsutbyggingsspørsmål, 10 omnandlet<br />
forske1lige forurensninqssaker og 7 tok for seg ulike<br />
forvaltningsspørsmål.<br />
JulePressekonfersnse<br />
Pressekonferanser — Møter:<br />
NNV invirerte til julelunchi6.desernber.<br />
med Her<br />
Stororitannia,<br />
ble Norge,<br />
utropt som<br />
sammen<br />
Europas<br />
tillegg største<br />
ble bl.a. Vannfourenser<br />
luftforurensningenes<br />
I<br />
og temperaturbalansen<br />
innvirkning på<br />
på<br />
OZonlaget<br />
Jorda tatt<br />
og<br />
opp.<br />
det som<br />
12 journalister<br />
kom fram på stilte,<br />
pressekonferansen<br />
Flere aviser,<br />
vakte<br />
bl.a.<br />
stor oppsikt.<br />
Dagbladet og<br />
og<br />
Vårt<br />
støttet<br />
Land, gikk<br />
NNVs<br />
ut<br />
“påstander”.<br />
A lederplass<br />
Landsmøtet på Darbu Folkehøgskole.<br />
NTB dekket hele landsmøtet slik at dette fikk en bra lands<br />
omfattende dekning. Noen journalister fra lokal— og<br />
hovedstadsavisene var tilstede under deler av møtet, i tillegg<br />
til at andre aviser og NRK — Dagsnytt laget stoff “hjemme’. Alt i<br />
alt fikk landsmøtet en rimelig bra pressedekning.<br />
Apent møte om Risiko ved atomulykker.<br />
“World Safari.”<br />
•rges Naturvernforbund reagerte kraftig Overfor NRK på WWFs<br />
]ubileumssending “ World Safari “ som ble sendt i ty 26.10.86.<br />
<strong>Norges</strong> Naturvernforbund arrangerte 2. juni et søte om “Risiko ved<br />
atomulykker’. Professor Eiliv Dahi og Professor Torbjørn<br />
Sikkeland holdt hovedinniedningene, og panelet bestod av<br />
sosialminister Tove Strand Gerhardsen, statssekretær Frede<br />
Cappeien (MD) , Direktør Johan Baarlie (SIS), Seksjonssjef Ingvar<br />
Lindal (NGU) , Avdelingsdirektmr Helge Fredriksen (<strong>Norges</strong><br />
Industriforbund) og representanter fra NNV.<br />
I et åpent brev til NRK spurte !3NV om det var NRKs hensikt å stille<br />
Publikumsoepsiutningen kunne vært større, men møtet ble meget<br />
godt dekket av pressen idet de største hovedstadsavisene, NTB og<br />
NRK Dagsnytt var tilstede,<br />
norsk naturvernarbeide i gapestokke? Forbundet hevdet bl, a. at innslac<br />
fra Norge om kraftutbygging, motorisert ferdsel i utmark og tamrein—<br />
Pressekonferanse: omhhv. Saltfjellet/ Svartisen on Breheisen,<br />
drift var svært lite representativt for vår enestående norske natur<br />
og dyreljv og for en prisverdig naturverninnsats gjennom flere år.<br />
Sommeren 1986 arrangerte SRN NNV, Norske Turistforeningers<br />
Forbund og <strong>Norges</strong> Jeger— og Fiskerforbund ) to pressekonferanser;<br />
en om Breheimen og en om Saltfjellet/Svartisen.<br />
Brevet fra NNV ble tatt inn i et Stort antall aviser og også, i<br />
en viss grad,fulgt opp av NRK.<br />
Begge pressekonferansene var uvanlig godt besøkt, 16 journalister<br />
dekket Breheimen og 19 Saltfjeliet!Svartisen.
I-.<br />
— 49 —<br />
Landsdeisurvalget hadde ett møte 1986 og diskuterte<br />
informasjonsstrategi og samordning av sur nedbør aktivitetene til<br />
UTSTILLINGER<br />
de enkelte lagene.<br />
NNV har vært representar på Nacura - 86 i juni med en utstilljnc<br />
Informasjonsgruppefl mot sur nedbør (IMSN) i Norge har eksistert<br />
som ol.a. anformerte om sur nedbør. i tillegg har Naturvern—<br />
siden 1982 og består av representanter fra følgende<br />
forbunaet deltatt på Livssynsutstjlljngen i Oslo Rådhus, på de<br />
organisasjoner:<br />
Nordiske Jakt- og F:skedaaene ( ved HedmarK Naturvern ) oc på<br />
ulike larerstevner.<br />
* Natur og Ungdom<br />
* <strong>Norges</strong> Naturvernforbund<br />
* <strong>Norges</strong> Jeger— og Fiskerforbund<br />
* Det norske Skogselskap<br />
Teknoteket:<br />
* Norske Turistforeningers Forbund<br />
NNV deltar den permanente utstillige på teknisk museum i<br />
Oslo; Teknoteket<br />
* Verdens Vjllmarksfond<br />
I<br />
I(UL’TAKT MED SKOLER<br />
Aktiviteter i 1986.<br />
Kontaktutvalget for miljøundervisning:<br />
1. Materiellproduksjofl<br />
NNV deltar aktivt i Kontaktutvalget for miljøundervisning som<br />
IMSN har produsert<br />
etter en reorganiserlng av arbeidsmåte og struktur har arbeidet<br />
* på Fossekalibrosjyre, finnes norsk, engelsk, tysk<br />
* Eiefte om på og sur nedbør, finnes norsk engelsk<br />
for fullt f.o.m. mai 1986.<br />
* Lysbildeserie, teksthefte pâ og norsk engelsk<br />
på og * Praktiske sur nedbør-aktiviteter, finnes norsk engelsk<br />
NNV har også hatt redaktøransvaret tor tidsskriftet ‘Skole og<br />
Miljø”.<br />
* Plakatserie på norsk<br />
2. InformasjonskamPanje i Norge.<br />
2.1 Busskampanje.<br />
Det ble sendt ut brev til alle lokallag tilknyttet IMSN’s<br />
Henvendelser etter materiell:<br />
medlemsorganisasjoner. Med bakgrunn i vårt materiell ble<br />
disse oppfordret til å arrangere en sur nedbør dag/—Kveld på<br />
Sekretariatet mottar svært mange henvendelser etter materiell og<br />
hjemstedet. Hvert av de lokale arrangementene ville deretter<br />
en stor del av disse kommer fra skoler og skoleelever. De mest<br />
populære emnene er stoff om truede dyr og planter og forskjellige<br />
få besøk av IMSN5 buss.<br />
forurensningstemaer. Sekretariatet har i 1986 hatt liten<br />
Dette resulterte i at det i perioden 5.—12.juni gikk to<br />
kapasitet til å produsere informasjonsmateriell, noe som savnes<br />
busser fra hhv. Trondheim til Oslo og fra Stavanger til Oslo<br />
sterkt. Denne mangelen gjør at det blir mer tid— og arbeids<br />
og “hendt sammen” ulike arrangementer. Det var også<br />
krevende å dekke etterspørselen.<br />
arrangementer andre steder i landet som ikke fikk bussbesøk.<br />
Svært mange mennesker var engasjert i dette, presseoppsiagens<br />
var uvanlig mange.<br />
2.2 Tegnekonkurranse<br />
IMSN arrangerte i løpet av våren 1986 en tegnekonkurranse. Vi<br />
IJFORASJONSKepAjEN ON SUR NEDBØR<br />
gikk ut med invitasjon til alle landets skoler, og fikk inn<br />
omkring 10 000 tegninger. Av en av vinnertegningene ble det<br />
laget kampanjeplakat.<br />
Også i 1986 gikk imidlertid mesteparten av sur nedbør arbeidet<br />
til <strong>Norges</strong> Naturvernforbund gjennom Informasjonsgruppen mot sur<br />
2.3 “<strong>Norges</strong> sureste vann”.<br />
nedbør.<br />
Vi oppfordret også skoleklasser, privatpersoner,<br />
organisasjoner osv til å hjelpe oss med å finne <strong>Norges</strong><br />
sureste vann. Vi fikk inn mer ennn 1000 målinger som vi<br />
sjekket med Miljeavdelingenes bakgrunnsdata i de ulike<br />
I 1986 ble det opprettet et Landsdelsutvalg mot sur nedbør.<br />
fylker. “Undersøkelsen” vakte stor oppsikt i media, bl.s.<br />
Utvalget består av representanter fra fylkeslagene i Telemark,<br />
fordi den avslørte at forsuringsprobiemene finnes i stadig<br />
Aust— og Vest Agder og Rogaland. I tilegg er sekretariatet<br />
representert.<br />
større deler av Norge.
51—<br />
KonKurranse SoiKerspca.<br />
D. <strong>Norges</strong> Naturvernforbund<br />
:a use€ om tal Oslo arranaerte IMSN en fisKekonsurr3nse<br />
Spiaersura Oslo sentrum. V satte ut 10 regnoueorre:ter a<br />
i<br />
I Ro oc invitarte tidligere og nåværende miljøverominister i<br />
Norce; RaKel Sur1en og Sissel Rønbeck, Oslos ordfører og<br />
varaordfmre cc andre prorinente gjester til å delta. De<br />
stilte i svært varaerende utstyr når det g3elder klær og<br />
fiskeutstvr ingen fikk fisk. Stort oopoud av uolzkum og<br />
Presse.<br />
NATUR OG UNGDOM<br />
2.5 Avslutningskcnsert.<br />
Stenersgt. 16, 0184 OSLO i<br />
Den norske kampanjen ble avsluttet med en<br />
“familieforestilling” i Oslo Nye Teater. Der deltok<br />
Tif. 41 93 il<br />
miljøvernministeren, kjente artister, fagfolk osv. <strong>Norges</strong><br />
Postgiro 202702<br />
sureste vann og vinnerne av tegnekonkurransen ble kåret.<br />
Daglig leder: Stein Olav Ringen, samme adresse som sekretariatet (t1 i<br />
3. Skoqkaravannen i Europa.<br />
Ynove Kristiansen .. fl (fra<br />
Po1itisk leder: Tom Chr. Axelser, “<br />
iMSN hadde med 2 representanter på skogkaravanen nedover i<br />
Euroca. Vi betalte ogsâ reise for to representanter fra øst-<br />
ØSTLANDSKE NATURVERNEORENING<br />
Europa. Hadde med vårt engelske og tyske materiell på turen.<br />
Pilestredet 41 B, Postboks 6804 St. Olava p1., 0130 OSLO i<br />
4. Samarbeidsprosjekt mellom norske og engelske skolebarn.<br />
Tif. 42 95 00. Bankgiro 1600.84.00.583. Postgiro 5 34 24 31<br />
Leder: Jens Gram, Oscarsgt. 41, 0258 OSLO 2<br />
IMSN ønsker å arbeide mer målrettet overfor enkelte grupper såvel<br />
i Norge som i Storbritannia. Vi etablerte kontakt med britiske<br />
Tif. arb: 60 54 94, pr: 44 76 90<br />
lærere og WATCH—senteret i Storbritannia , samtidig som vi fant<br />
Daglig leder/sekretær: Nancy Sand, samme adresse som sekretariatet.<br />
personer som var villige til å koordinere et samarbeidsprosjekt.<br />
Prosjektet går ut på at britiske og norske skolebarn gjør de<br />
pr.: Granerud, 2040 KLØFTA. TIf. 06/98 03 97<br />
samme sur nedbørforsøkene og at klasser ‘adopterer” hverandre og<br />
utveksler resultater etc. Forsøkene tar delevis utgangspunkt i en<br />
ØSTFOLD NATURVERN<br />
“forskningspakke” som WATCH—senteret har utarbeidet, og delevis<br />
aktiviteter IMSN har laget forslag til.<br />
Postbcks 1151, 1601 FREDRIKSTAD<br />
Tif. 032 — 14980. Postgiro 5 36 47 40<br />
Prosjektet har blitt en stor suksess. Over 6000 norske barn er<br />
med og omtrent like mange britiske. Mange skoleklasser fikk ikke<br />
Leder: Pål Bugge, Dypedal, 1674 VESTERØY<br />
være med fordi kapasiteten vår ganske raskt ble sprengt.<br />
Prosjektet har fått stor medieoppmerksomhet, både i Norge og<br />
TLf. arb: 32 — 41 44 35, pr: 032 —<br />
Storbritannia.<br />
Sekretær: Hans II. Utgård, N. Utgård, 1674 VESTERØY<br />
77746<br />
5. Margareth Thatcher til Norge.<br />
BUSKERUD NATUR- OG MILJØVERNFORENING<br />
Da Margarth Thatcher kom til Norge var IMSN i den britiske<br />
Postgiro: 3 62 59 10<br />
ambassaden kort tid før statsministerens ankomst og overrakte<br />
henne de 10 000 barnetegningene vi hadde fått inn under kampanjen<br />
Dobson, Kragsyt. 9 B, 3600 KONGSBERG<br />
tidligere på året.<br />
.der:.Sissel<br />
28 41<br />
Tif. art: 03 — 73 20 09, pr: 03 —<br />
73<br />
!MSN laget også en pressemapPe som ble delt ut til alle de<br />
britiske pressfolkene som fulgte Thatcher til Norge. Vi<br />
HEDMARK NATURVERN<br />
kcmenterte bl.a. det rense—utspl1et” som den bratske<br />
v/Per Åsbjørn Reitan, Postboks 43, 2201 KONGSVINGER<br />
statsministeren presenterte under besøket.<br />
Leder: Asbjørn Reitan<br />
6. Utvidet kampanje Norge<br />
Tif. 066 — 15933<br />
IMSN har invitert en lang rekke norske organisasjoner og<br />
Sekretær: Erling Mortmann, Morterudsgt. 22, 2300 HAMAR<br />
iiriske partier til å være med i en utvidet kampanje. 26.11.86<br />
Postgirokcnto: 3 20 48 15, Bankgirokontor: 6164.20.02022<br />
hadde vi det første møtet. Responsen var ganske bra, og tiltaket<br />
oemer til å bli fulgt opp i 1987.
Til. art: 04 — 53 41 40, pr: 04 — 37 53 71<br />
Postgirokorito: 3 43 13 19.<br />
Leder: Hanne Thcmsen, Gauselvågen 8 I, 4032 GAUSEL<br />
Tif. 076 — 81190<br />
Postgirokonto: 3 04 25 6, Sankg.roconto; 6350.05.02160<br />
Sekretær Lucie Kjelvik, Nordsivn. 7, 7600 LEVANGER<br />
Postboks 441, 4001 STAVANGER, Til. 04 — 52 08 94<br />
Tif. 077 — 85120<br />
ROGALAND NATURVERN<br />
Leder: Magne Rønning, 7860 SKAGE I NAMDALEN<br />
Til. pr: 042<br />
NORD- TRØNDELAG NATURVERN<br />
— 11892, art: 042 — 25515<br />
Leder: Bjørn Benjarrinsen Lindeveien 12, 4620 VÅGSBYGD<br />
‘I<br />
Postgiro: 5 88 42 26.<br />
Postgirokonto: 3 45 63 32, BankglrDkofltO: 3000.30.03007<br />
Pstboks 718, 4651 KRISTIANSAND<br />
Bankgiro: 8601.21.72550<br />
VEST-AGDER NATURVERN<br />
Tif.: 07 — 51 52 24<br />
Kontor: “Avant Garden”, Kjøomannsgt. 42, rom 403<br />
Til. art: 041 —<br />
25860<br />
linje 337<br />
Postboks 5633 Møilenberg, 7001 TRONDHEIM.<br />
Sekreoær: Gunnar Dag Tdrå, Fvlkeshuset Arendal, 4800 ARENDAL<br />
Til. art: 041<br />
— 40407 pr: 041 — 44181<br />
Skolesekreter Jens Hjort, Kapt. iloosens vei 38, 7000 TRONDHEIM.<br />
— TIf. 07 52 98 76<br />
Leder: Stig Olsen, MøiIeve1e 5, 4890 GRIMSTAD<br />
Tlf. arb. : 07 — 52 99 70, pr.: 07 — 93 51 32<br />
Postgirokcnto: 32 65 90 7, Bankirokonto: 2800.23.10750<br />
Leder: Kaare Kopreitan, Jonsvannsveien 50, 7000 TRONDHEIM<br />
Pcstbks 1031, 4801 ARENDAL<br />
SØR-TRØNDELAG NATURVERN<br />
AUST-AGDER NATURVERN<br />
Tif. arb. : 072 — 58861, pr.: 072 —44430.<br />
Til.: 035 —<br />
254il<br />
Kontaktperson: Liv Solemdal, Boks 53, 6452 RØBEKK<br />
KcntaktperSon: Kart Dahi Frogner, Frogner Ring 98, 3700 SKIEN<br />
Postgirokonto: 3 23 49 60<br />
Postgirokonto: 5 50 85 10<br />
Adj. Dørumsgt. 13, 6400 MOLDE<br />
Postboks 85, 3701 SKIEN<br />
MØRE OG ROMSDAL NATURVERN<br />
TELEMAPJK NATUR- OG NILJØVERN<br />
Tlf. art: 033<br />
— 62616, pr: 033 — 60108<br />
Bankgirokonto: 3710.30.44309.<br />
Leder: Sjørn Ricmvhr, Jonsrid, 3118 7ALE<br />
Tif. arb/pr. : 057 —23 873<br />
Leder: Erik Solheim, Kåsen I D, 6800 FgRDE<br />
Postgirokor.00: 5 20 17 02, Sanlrirnkcr.tD: 6263.31.23689<br />
VESTFOLD NATURVERN<br />
SOGN OG FJORDANE NATURVERN<br />
Til. art: 062 — 51322, pr: 062 — 51248<br />
Privat: Brerinhaugen 25, 5040 PARADIS, tlf. 05 13 52 28.<br />
Sekrerar: Lars Helling, Nvmcsvingen 2, 2600 LILLEHAMMER<br />
Sekretær: Ingegjerd Waale Næss, samme sdr. som sekretariatet<br />
Til. art: 062 — 30055, pr: 062<br />
— 31073<br />
T1f. arb. : 05 — 21 35 78/21 35 81, pr. 05 — 10 00 83<br />
Leder: Jon Sylte, Dahieveien 12 A, 2670 OTTA<br />
Leder: Frode Bekkestad, Ulsmågåsen 21 8, 5050 NESTTUN.<br />
Postriro: 3073970, Bankgiro: 2000.20.43441<br />
Postgirokonto 5 69 19 10, Bankgirokorito: 5214.30.10783<br />
Postbcks 454, 2601 LILLEHAMMER<br />
Postboks 1201, 5001 BERGEN, tif. 05 — 31 38 51 (ti. og to.)<br />
OPPLAND NATURVERN<br />
VESTLANDSKE NATURVERNFORENING<br />
. —<br />
53 —
Generalsekretæren<br />
Energikonsulent<br />
unnar Sarider<br />
Sekretær: Arild Ådnem<br />
Jørri RattstØ<br />
Redaktøren<br />
Kar-l Georg Høyer<br />
Generalsekretæren<br />
Thor Heyerdahj. jr.<br />
Guro Tarjem<br />
Eirik Werner<br />
Rezi Fave<br />
Geir Mvrstad<br />
NAncy Sand<br />
Tutta May Endresen<br />
Orgar.Isasj cnssekretæren<br />
Generalsekretæren<br />
Rasmus Haiison<br />
Erik Solheim<br />
Jan Borr ing<br />
Ragnar Vik<br />
Olav Benestad<br />
Trond A. Svensson<br />
Ragnhild Sundby<br />
Anders Goksøyr<br />
Organssaonskcniteen<br />
Olje— og energikomite<br />
Redaksjonskomiteen<br />
O Bredo Berntsen<br />
FASTE KOMITEER<br />
Generalsekretærn<br />
sekretær: Liv Mile<br />
Eivind Smith<br />
Sekretær: Sissel Eilertsen, Blåbærveien 7, 9510 ELVEBAKKEN.<br />
Til. 084 — 31361.<br />
Ketil Lind<br />
Eva Funder Fleischer<br />
5ankciroknrr: 4901.23.61899<br />
Cari August Fleischer<br />
Til.: ard. : 084 — 35il4, Dr.: 224 — 34227<br />
Morten Aspaas<br />
Leder: Jens Ha1-,orsrd, Lunien 2, 9500 ALTA.<br />
Ragnar Vik, formann<br />
Bcks 104, 9501 ALTA<br />
FINNNARK NATURVERN<br />
Juridisk komite<br />
Generalsekretren.<br />
Til.: 083 — 56736.<br />
Sekretær: Thor Midteng<br />
Roar Sæther/Synnøve Velva:<br />
Sekretær: Are Bie, Strandvn. 113, Dostoks 924, 9001 TROMSØ.<br />
General sekretæren<br />
Jostein Myklebust<br />
Til. arb. : 083 — 70011, Dr.: 083 — 31194<br />
Kjell Terje Nedland<br />
Inger Johanne Pettersen<br />
Leder: Eilif Nrsse, IA. Løvdslsat. 102, 9022 KROKELVDALEN.<br />
Jørn Siljehol.m<br />
Svein Oppegaard<br />
Postgirrknntr: 3 31 09 63<br />
Økonomjkomiteen:<br />
Bcks 324, 9001 TROIISS<br />
Olav Skulberg<br />
TROMS NATURVERN<br />
Toralf Metveit<br />
Jens Hjort.<br />
Mdrten Laake<br />
Edvard Brernset<br />
Leder: Orete Lieng 7enc, Iankat. 16 3, 8000 BODE<br />
115. :arb. , Dr.: 081 — 24634<br />
Torgeir Gillebo<br />
Tore Fagerli<br />
Jn Cddvar Frozn<br />
Geir Myrstad<br />
PostDirnkrnto: 3 25 53 53<br />
Ragnhild Sundby<br />
Kåre Kopreitan<br />
?ostboks 2, 5201 IdE<br />
NORDLAND 3TURVERNFORENING<br />
Gift— og forurensningskomiteen<br />
Skolekomiteen:<br />
v<br />
I -53-
Peter Valeur<br />
Steffen Mjaaland<br />
Olav Benestad<br />
Aasmund Tveiteri<br />
(deltakelse i referansegrgen:<br />
Kjell Hvoslef<br />
tabilisering av energiforbruket i Norge<br />
Rolv Egelandsdal<br />
Arne Kr. Bragdø<br />
Lederen og generalsekretæren<br />
Vestheiutvalget (Njardarheimutvalget)<br />
Samarbeidsrådet for natur’ernsaker (SRN)<br />
e<br />
.<br />
Thor Midteng<br />
Norsk Skogbruksmuseum<br />
- Representantskap<br />
Honoria Harnre.<br />
Arild Ådnexn<br />
Hildeborg SkjerVer<br />
Helge Bitustyl<br />
Honoria Hamre<br />
Miljø 86<br />
Rune Voie<br />
.Enger Næss<br />
Hans Traaen<br />
Kontaktutvalget for jluniervisning:<br />
Lars Sekse<br />
Tov Sandnæs<br />
Guro Tarjem<br />
Magne Midttun.<br />
Svein Moen<br />
Hjalmar Munthe Kaas Lund,<br />
lnformasjonsgruppa not sur eDbør:<br />
Morten Devor,<br />
Verneringen for Hardangervidda<br />
General sekretæren<br />
med foredling/domesti<br />
sering av ville planter<br />
og dyr:<br />
Rådet og styret:<br />
Hold Skjærgårderi Ren:<br />
Sekretær: Thor Midteng<br />
Utvalg til å utrede<br />
spørsmål i forbindelse<br />
Torbjørfl Paule<br />
Harald Hegnar<br />
Tor Næss<br />
Føderasjonen for natur- 2: -..sjcnalparker i Europa:<br />
Ulf E. Nilsen<br />
Thore Svingen<br />
Anne tilvik<br />
Olav Skulberg<br />
Arne Moksnes (formann)<br />
Ragnar Vik<br />
i,<br />
Thor Midteng<br />
Det Norske Skogselskap<br />
- Laisn:et:<br />
Jordbruksutvalget<br />
Çundutvalget<br />
Energ ikonsulenten<br />
Alternativ Framtid (Oppdrasr:vergruppefl):<br />
MIDLERT GE TVLE<br />
SÆMARBEID MED OG REPRESENT.SJCN I _‘DRE ORGANISASJONER<br />
.<br />
-57-
Varamedlem: Thor Midteng<br />
Ottar Krchn<br />
Sarnarbeidsrådet for skoglig flerbruksforskriing:<br />
Honoria Harnre<br />
Inger Johanne Pennersen<br />
Jon Svite<br />
Jens Halvorerud<br />
Utvalg for revisjon av lakse— og innlandsfiskeloven:<br />
Valgkomiteen:<br />
Eirik Werner<br />
Erik Solheim<br />
Erik Nærmer<br />
Honoris Hamre<br />
Forbrukerkamranjer_<br />
5 tvreutvalget:<br />
Ragnhild Sundby, varainedlem: Arme Moksnes<br />
<strong>Norges</strong> landbruksvitenskapellge Sorskningsråd:<br />
Sekretariatet<br />
rettiahetshavere:<br />
Sekrenariatstsrepresnnann :-stret:<br />
Varamedlem: Iriger Nass<br />
Arild Ådnem<br />
Retningslinjer for 0—idrettens forhold til naturmiljø og<br />
Pers. varamedlem: Anne .a-:r, As:-:er<br />
Vararnedlem: Torbjørn Paule<br />
Styremedlem: Eirik Nerner, Cs.:<br />
Ragnhild Sundby<br />
Forurensningsrådet:<br />
Styremedlem: Inger Jcnanne Petnersera, Trnc.theira<br />
Pers. varainedlem: Ketil Hevancer, :r:nhei<br />
Pers. varamedlem: Kjetil Larsen, NOra<br />
Varamedlem: Inger Joharine Pettersen<br />
Styremedlem: Inger Marte Nren, Oslo<br />
Torbjørn Paule<br />
Pers. varamed].em: Ken Hofraari, Trlvsri<br />
Produktkontrollrådet:<br />
Styremedlem: Erik Thorinr, Stavanrer<br />
Varamedlem: Thor Midteng<br />
Pers. varamedlem: Roald Tnbsssen, Alta<br />
Inger Johanne Pentersen<br />
0<br />
Det Meteorolociske Råd:<br />
. Styremedlem:<br />
Hans Presobakran, Moen<br />
Pers. varamedlem: Liv Soleradal, Røbekk<br />
Styremedlem: Terje ølesvold, Sod<br />
REPRESENTASJON I OFFENTLIGE RÅD, KOMITEER OG UTVALG<br />
Pers. varamedlem: Geir Mvrsnad, Trondhetm<br />
Styremedlem: Arme Hoksnes, Stjørdal<br />
Norske Svklisters Landsforenings Råd:<br />
Pers. varamediem: Johan Rør-ik, Haukdalen<br />
Nesnleder: Erik Solheim, Førde<br />
Organisasjonssekretren.<br />
leder: Eor.ora Hamre, Herren<br />
Studieforbundet Natur og miljø:<br />
.<br />
lANDS STYRETS SAÆIENS ETNING ETTER LANDSMØTET<br />
— 59 —
-å.<br />
Jan Olav Nvbo<br />
Jon brIs<br />
Erlend Skaare -<br />
-<br />
Tom Chr. Anelsen<br />
SIVILE TJENESTEPLIECTIGE:<br />
Redaktor: Arild Ådnem<br />
Regnskapssekreter: Svnnøve Velveng<br />
Informasjonssekreter: bro Tarjem<br />
Oraanlsas-onssearster: lathrane Søberg<br />
Kontors:ef: Roar Sether (til 30.5.)<br />
Kontorfullmeatov: Ellen Hensten Pettersen<br />
Generalsekretær: Torbjørn Paule<br />
informasjonskonsulent: Gerd inger Nass<br />
Salgsiconsulent: Per Nesset<br />
Sekretær: I_v Mole<br />
Konsulent: Magne Midotun<br />
Konsulent: Thor Madteng<br />
Kontorfullmeatog: 3:srg Eusebv<br />
Konsulent:<br />
Ter:e larsen<br />
AedIemsansvar’ia: Tom Chr. Axelseri<br />
Kontorassostent: 7:oeke Graetrud<br />
SEKRETARIATET PR. 31. DESEMBER: