Notur / Noter - Suðuroyar Sparikassi
Notur / Noter - Suðuroyar Sparikassi
Notur / Noter - Suðuroyar Sparikassi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Skrás.nr. / Reg.no 4122<br />
Avrit / kopi<br />
Ársfrásøgn fyri 2011 /<br />
Årsrapport for 2011<br />
Ársfrásøgnn er góðkend á aðalfundi tann /<br />
Årsrapporten er godkendt på generalforsamlingen den / - 2012<br />
il<br />
Fundarstjóri / Dirigent:<br />
P/F nr. 3752<br />
P/F nr. 3752<br />
Hoyvíksvegur 5<br />
Hoyvíksvegur 5<br />
P.O.Box 30<br />
P.O.Box 30<br />
110-Tórshavn<br />
110-Tórshavn<br />
Faroe Islands<br />
Faroe<br />
Phone<br />
Islands<br />
(+298) 351700<br />
Phone (+298) 351700<br />
Fax (+298) 351701<br />
Fax (+298)<br />
E-mail<br />
351701<br />
nota@nota.fo<br />
E-mail nota@nota.fo<br />
www.nota.fo<br />
www.nota.fo
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Innihaldsyvirlit / Indholdsfortegnelse<br />
Upplýsingar um felagið / Oplysninger om selskabet 2<br />
Bræv frá stjórn / Brev fra direktion 3 - 5<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning 6 - 13<br />
Váðastýring / Risikostyring 14 - 18<br />
Leiðslustørv / Ledelseshverv 19<br />
Leiðsluátekning / Ledelsespåtegning 20<br />
Átekning frá óheftum grannskoðara / Uafhængig revisors påtegning 21 - 22<br />
Rakstrarroknskapur / Resultatopgørelse 23<br />
Fíggjarstøða / Balance 24 - 25<br />
Frágreiðing um eginogn / Egenkapitalopgørelse 26<br />
Solvensur og kapitalkrav / Solvens og kapitalkrav 27<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong> 28 - 53<br />
1
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Felagið / Selskabet<br />
Upplýsingar um felagið / Oplysninger om selskabet<br />
P/F <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong><br />
Vágsvegur 60<br />
FO-900 Vágur<br />
Skrásetingar nr. / Selskabsregistrerings nr. 4122<br />
V-tal / Skatteregistrerings nr. 550558<br />
Heimstaðarkommuna / Hjemstedskommune: Vágur<br />
Telefon / Telefon 359870<br />
Heimasíða / Hjemmeside www.sparsu.fo<br />
6. roknskaparár / 6. regnskabsår<br />
Høvuðsdeild og deildir / Hovedkontor og filialer<br />
Høvuðsdeild / Hovedkontor<br />
Vágsvegur 60<br />
Postboks 2<br />
FO-910 Vágur<br />
Deildir / Filialer<br />
Niels Finsensgøta 31<br />
Postboks 374<br />
FO-110 Tórshavn<br />
Tvørávegur 21<br />
FO-800 Tvøroyri<br />
Nevnd / Bestyrelsen<br />
Lars Djurhuus, nevndarformaður / bestyrelsesformand<br />
Malfriður Danberg, næstformaður / næstformand<br />
Gudfinn Olsen<br />
Óli Holm<br />
Mannbjørn Tausen<br />
Hans Petur Joensen<br />
Stjórn / Direktion<br />
Søren L. Bruhn, stjóri / direktør<br />
Grannskoðan / Revision<br />
NOTA<br />
Løggilt grannskoðanarvirki P/F / Statsautoriseret revisionsvirksomhed P/F<br />
2
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Søren L. Bruhn, stjóri / direktør<br />
Bræv frá stjórnini<br />
Árið 2011, tá bankahúsagangur í Danmark gjørdist ein<br />
partur av gerandisdegnum<br />
Í 2011 er heimurin framvegis ikki komin úr kreppuni.<br />
Kreppan er ikki longur ein spurningur um fíggjarligu<br />
styrkjuna hjá fyritøkum, men ein spurningur um<br />
framtíðina hjá teimum fíggjarliga veikaru londunum í<br />
Euro-samstarvinum.<br />
Tað er ein kollveltandi tíð. Ein tíð, har vent verður upp og<br />
niður við tí, sum onkuntíð varð tikið sum givið í sambandi<br />
við t.d. almenna fíggjarstýring. Lond kunnu ikki longur<br />
bert fíggja teirra hall við lántøku uttan tamarhald. Ein<br />
neyv fíggjarstýring er altavgerandi, fyri at<br />
fíggjarmarknaðurin skal hava álit á einum, og hvussu<br />
hvørt einstakt land sær seg ført fyri at bera seg at í<br />
kreppuni. Stats lánsbrøv hjá evropeisku londunum kunnu<br />
ikki longur roknast at vera eitt virði uttan váða.<br />
Bati er í føroyska búskapinum, við tað at arbeiðsloysi<br />
minkar, útflutningurin økist, talið á skrásettum bilum<br />
økist, men enn er eitt lutfalsliga stórt hall í almenna<br />
geiranum. Allir føroysku flokkarnir virka fyri, at hallið er<br />
burtur í 2016.<br />
Landsstýrið hevur sett í verk eina minni progressiva<br />
skattaskipan, sum minkar munandi um marginalskattin.<br />
Vánirnar eru, at skipanin økir um útboðið av<br />
arbeiðsmegini. Landsstýrið umskipaði samstundis skatting<br />
av eftirløn við inngjald. Hendan broyting flytir<br />
skattainntøkurnar til í dag, ístaðin fyri um 30 ár.<br />
Framtíðarvánirnar fyri Suðuroynna eru sera jaligar við<br />
ársbyrjan 2012. Nýggj verksmiðja til uppsjóvarfisk verður<br />
sett upp á Tvøroyri til 40-50 arbeiðspláss. Vágur hevur<br />
fingið trolara at fiska uppsjóvarfisk. Saltsilolætlanin byrjar<br />
til várs, og møguliga eisini kollegiubygging í Hovi, eins og<br />
langbanasvimjihylur við vælferðarmøguleikum verður í<br />
Bræv frá stjórn / Brev fra direktion<br />
Brev fra direktionen<br />
Året 2011 – Hvor bankkrak i Danmark blev en del af<br />
hverdagen<br />
I år 2011 er verden stadigvæk ikke kommet ud af krisen.<br />
Krisen har flyttet sig fra at være et spørgsmål om de<br />
finansielle virksomheders styrke til at blive et spørgsmål<br />
om de svagere europæiske lands styrke og Euro<br />
samarbejdets fremtid.<br />
Det er en skælsættende tid. En tid, hvor der bliver vendt<br />
op og ned på det, som man nogle gange tager for givet<br />
fx offentlig budgetstyring. Lande kan ikke længere blot<br />
finansiere deres underskud med uhæmmet låntagning.<br />
En stram budgetstyring er blevet vital for at få de<br />
finansielle markeds tillid og for de enkeltes landes evne<br />
til at manøvre muligheder i krisen. Europæiske landes<br />
statsobligationer er ikke længere pr automatik et<br />
risikofrit aktiv.<br />
Den færøske økonomi er i bedring, idet arbejdsløsheden<br />
er faldet, eksporten er steget, antallet af registrerede<br />
biler er steget, men der er stadigvæk et forholdsvist<br />
stort underskud i den offentlige sektor. Samtlige<br />
færøske partier arbejder frem mod at underskuddet er<br />
væk i 2016.<br />
Landsstyret har indført en mindre progressiv<br />
skatteskala, som markant sænker marginalbeskatningen.<br />
Forventningen er, at sænkningen øger arbejdsudbuddet.<br />
Landsstyret indførte samtidig beskatning af<br />
pension ved indbetaling. Denne ændring fremrykker<br />
skatteindtægter på den korte bane på bekostning af<br />
fremtidige generationer.<br />
Udsigterne for Suderø er yderst positive ved indgangen<br />
til 2012. Der skal bygges en ny pelagisk fiskefabrik på<br />
Tværø med 40-50 nye arbejdspladser. Våg har fået en ny<br />
pelagisk trawler. Saltsilo projektet begynder i løbet af<br />
foråret og muligvis også kollegiebyggeriet i Hovi samt<br />
langbanen med wellness faciliteter i Våg. Det er mange<br />
3
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Vági. Tað eru mong ár síðani, at útlitini fyri oynna hava<br />
verið so jalig og bjørt, sum tey eru nú.<br />
Roknskapur sparikassans ber tíverri tekin av neiligu<br />
ávirkanini av fíggjarligu kreppuni. Vit hava tó megnað at<br />
bøta um okkara grundleggjandi rakstur seinastu árini. Tað<br />
ber boð um góða framtíð. Úrslitið gjørdist 1,1 mió. kr. í<br />
halli í mun til 2,6 mió. kr. í halli í 2010. Roknskapur<br />
sparikassans ber tí boð um munagóðan bata.<br />
Okkara niðurskrivingar batna eisini, tí niðurskrivingarnar<br />
lækkaðar við 3 prosentum í mun til 2010 . Støðið í<br />
niðurskrivingunum er kortini framvegis stórt, men vit<br />
síggja tó ljós fyri framman.<br />
Árið 2011 hevur harafturat sermerkt stórar broytingar í<br />
virksemi sparikassans. Í apríl tillagaðu vit<br />
upplatingartíðirnar við kassan til bert at vera frá kl. 13 til<br />
16. Viðskiftafólkini vórðu víst til sjálvtøkurnar, um tey<br />
vildu taka pengar út.<br />
Orsøkirnar til broytingarnar eru, at okkara viðskiftasfólk í<br />
størri mun nýta ymiskar sjálvgreiðslur. Talið av<br />
netbankum er seinastu trý árini meira enn fýrfaldað,<br />
samstundis sum avgreiðslur við bankaskivuna eru<br />
munandi færri.<br />
Vit vóru í 2011 tíverri noydd at rationalisera orsakað av<br />
minni virksemi í sparikassanum. <strong>Sparikassi</strong>n<br />
rationaliseraði 10 prosent av arbeiðsmegini. Tað er alt<br />
annað enn hugaligt at rationalisera, tá hetta hevur við<br />
sær, at vit skulu siga farvæl við góð starvsfólk, sum trúliga<br />
hava tænt okkum í mong ár.<br />
Heimsfevnandi broytingar hava við sær, at vit alla tíðina<br />
mugu vera vakin fyri smærri broytingum í<br />
gerandisdegnum og vera til reiðar at tillaga okkum og<br />
broyta kós fyri at stevna trygt gjøgnum vandasjógv.<br />
Vágastýring, at skáka undan vandum, vandamál og<br />
tilbúgvingarætlanir eru vorðin amboð, sum vit gáa neyvt<br />
um fyri at koma væl frá tí.<br />
Hvussu vit kunnu skáka okkum undan vandum og hava<br />
neyðugar tilbúgvingarætlanir, eru natúrligir liðir í okkara<br />
politikki. Somuleiðis altíð at hava eitt vakið eyga við<br />
møguligum vandum. Vandin fyri tapi er fastur táttur á<br />
okkara nevndarfundum, og hvør eind sparikassans heldur<br />
alla tíðina eyga við, hvar vandi kann vera á ferð.<br />
Millum tær meira jaligu upplivingarnar í 2011 fluttu vit í<br />
nýggja høvuðssætið í Vági. Mong fólk komu á gátt, tá vit<br />
lótu upp, og Evi Tommysdóttir og <strong>Suðuroyar</strong> Manskór<br />
settu sín dám á. Við hesum nýggja høvuðssæti er ein<br />
gamal dreymur hjá sparikassanum rokkin.<br />
Bræv frá stjórn / Brev fra direktion<br />
år siden at udsigterne for øen har været så positive og<br />
lyse, som de er i øjeblikket.<br />
Sparekassens regnskab er desværre påvirket negativt af<br />
den økonomiske krise. Vi har dog evnet at forbedre<br />
vores basisindtjening gennem det seneste år. Det tegner<br />
godt for fremtiden. Resultatet blev et underskud på 1,1<br />
mio. kr. mod et underskud i 2010 på 2,6 mio. kr.<br />
Sparekassens regnskab udviser dermed en kraftig<br />
forbedring.<br />
Vores nedskrivninger er også i bedring, idet<br />
nedskrivningerne er faldet med 3 % i forhold til 2010.<br />
Niveauet for nedskrivninger er dog stadigvæk<br />
forholdsvis stort, men vi begynder at kunne se lyset for<br />
enden af tunnelen.<br />
Året 2011 har desuden været kendetegnet ved store<br />
forandringer i sparekassens virke. I april tilpassede vi<br />
åbningstiderne ved kassen til blot at være fra 13-16.<br />
Kunderne blev desuden henvist til automaten, hvis de<br />
ønskede at hæve kontanter.<br />
Ændringerne er et resultat af, at kunderne i dag i større<br />
grad bruger selvbetjeningsprodukter. Antallet af<br />
Netbanker er gennem de seneste tre år mere end<br />
firedoblet, mens antallet af kassetransaktioner er<br />
markant dykket.<br />
Vi måtte desværre i 2011 gennem en<br />
rationaliseringsrunde, som en følge af den mindre<br />
aktivitet i sparekassen. Sparekassen rationaliserede i<br />
september måned ti procent af sine arbejdsressourcer.<br />
Rationaliseringer er en barsk ting, når man må skille sig<br />
af med gode ansatte, som har tjent sparekassen trofast i<br />
mange år.<br />
Forandringerne i verden medfører, at vi hele tiden må<br />
være opmærksom på de små forandringer i hverdagen<br />
og være klar til at tilpasse og justere vores kurs for at<br />
navigere sikkert gennem den urolige sø.<br />
Risikostyring, risikoafdækning, risikofaktorer og<br />
beredskabsplaner er blevet redskaber, som vi har et<br />
meget kraftigt fokus på for at styre trygt gennem den<br />
urolige sø.<br />
Risikoafdækning og beredskabsplaner er indbygget i<br />
vores politikker, som den største selvfølgelighed.<br />
Risikovurderinger indgår pr refleks i vores virke. Risiko<br />
er et fast punkt på bestyrelsesmøderne og hvert<br />
aktivitetsområde i sparekassen vurderer løbende sin<br />
egen risiko.<br />
Af mere positive ting i 2011 flyttede vi ind i vores nye<br />
hovedkvarter i Våg. Åbningen af den nye bygning var<br />
velbesøgt og Evi Tommysdóttir og <strong>Suðuroyar</strong> Mannskór<br />
optrådte. Med det nye hovedkvarter er en gammel<br />
drøm i sparekassen endelig blevet opfyldt.<br />
4
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Nýggja høvuðssætið bar tó við sær, at sparikassin<br />
avskrivaði í sambandi við bygningar kr. 1.800 tkr. Í 2011.<br />
Í november hevði sparikassin partaeigarafund í Havn og í<br />
Vági fyri at fáa samtykki frá partaeigarunum í sambandi<br />
við møguliga broyting av ognar- og atkvøðuavmarking í<br />
viðtøkunum.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n hevði eftir hetta ein eykaaðalfund 8.<br />
desember, har atkvøðuavmarkingin í viðtøkunum varð<br />
tikin burtur. Broytingin hevur givið sparikassanum fleiri<br />
strategiskar møguleikar. Teir møguleikar, sum í<br />
veruleikanum lógu í broytingini frá sparikassa til banka í<br />
2006. <strong>Sparikassi</strong>n virkar fyri at fáa styrkt sín kapital í 2012.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n hevur harafturat í 2011 sett tveir<br />
bankalærlingar. Hetta er fyrstu ferð í sjey ár, at<br />
sparikassin hevur næmingar. <strong>Sparikassi</strong>n heldur, at tað er<br />
sera týdningarmikið, at sparikassin tekur ábyrgd og<br />
útbúgvir fólk, hóast tíðirnar ikki eru tær bestu.<br />
Í 2011 nýtti sparikassin harafturat samanlagt 0,6 mió. kr. í<br />
sambandi við, at Amagerbanken, Fjordbank Mors og<br />
Maxbank fóru av knóranum. Ein av teimum størstu<br />
vandamálunum hjá <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa er nú vorðið<br />
útreiðslurnar av, at aðrir bankar eru farnir á húsagang.<br />
Vit halda, at ársúrslitið fyri 2012 fer at vera positivt, av tí<br />
at grundleggjandi inntøkan hjá sparikassanum er góð.<br />
Fleiri tiltøk eru sett í verk, og árið 2011 var merkt av fleiri<br />
stakútreiðslum, t.d. bankahúsagangir og eyka<br />
niðurskrivingar í sambandi við nýggja høvuðssætið.<br />
Við ynski um framhaldandi gott samstarv.<br />
Søren L. Bruhn<br />
bankastjóri<br />
Bræv frá stjórn / Brev fra direktion<br />
Det nye hovedkvarter krævede dog, at sparekassen<br />
foretog en ekstraordinær afskrivning på sine bygninger<br />
på 1.800 tkr. i 2011.<br />
I november måned afholdt sparekassen aktionærmøder<br />
i Havn og Våg for at få en tilkendegivelse fra<br />
aktionærerne med hensyn til en mulig ændring af ejer-<br />
og stemmebegrænsningen i vedtægterne.<br />
Sparekassen afholdt herefter en ekstraordinær<br />
generalforsamling den 8.december, hvor stemmebegrænsningen<br />
i vedtægterne blev ophævet. Ændringen<br />
har givet sparekassen en række nye strategiske<br />
muligheder. De muligheder, som egentlig lå bagved<br />
omdannelsen fra sparekasse til bank i 2006.<br />
Sparekassen arbejder på at få styrket sin aktiekapital i<br />
løbet af 2012.<br />
Sparekassen har desuden i 2011 ansat to bankelever.<br />
Det er første gang i syv år, at sparekassen har elever.<br />
Sparekassen vurderer, at det er yderst vigtigt, at sparekassen<br />
tager sit ansvar og uddanner folk, selv om<br />
tiderne er svære.<br />
I 2011 brugte sparekassen desuden samlet 0,6 mio. kr.<br />
på bankkrak i Amagerbanken, Fjordbank Mors og<br />
MaxBank. En af de største risikofaktorer for <strong>Suðuroyar</strong><br />
<strong>Sparikassi</strong> er efterhånden udgiften til at dække andre<br />
bankers krak.<br />
Vi vurderer, at årets resultat for 2012 bliver positivt, idet<br />
sparekassen har en god basisindtjening, flere tiltag er<br />
sat i værk og året 2011 var påvirket af mange<br />
engangsudgifter fx bankkrak og ekstraordinær<br />
nedskrivning på det nye hovedkvarter.<br />
Med ønsket om et forsat godt samarbejde.<br />
Søren L. Bruhn,<br />
bankdirektør<br />
5
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Høvuðsvirksemi<br />
Høvuðsvirksemið hjá <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa er at bjóða<br />
fíggjarligar tænastur mest til privatkundar. Sparikassans<br />
miðdepil eru Føroyar. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> bjóðar sínum<br />
kundum eitt breitt úrval av fíggjarligum tænastum saman<br />
við fíggjarligari ráðgeving.<br />
Gongdin í búskaparligu viðurskiftunum<br />
Ársúrslitið er eitt hall á t.kr. 1.075 í mun til eitt hall á<br />
2.582 t.kr. í 2010.<br />
Úrslitið er enn ávirkað av gjøldum til<br />
InnskjótaraGrunnin og einari eyka niðurskriving av nýggja<br />
høvuðssætinum á kr. tkr 1.732.<br />
Umroknað til ársverk eru 17 starvsfólk í <strong>Suðuroyar</strong><br />
Sparikassa, tað sama sum í 2010.<br />
Útlán og innlán<br />
Mynd 1: Út- og innlán í mió. kr.<br />
Mynd 2: Gongdin í út- og innlánum, index. 2007=100<br />
Innlánini eru lækkað frá 672 mió. kr. í 2010 til 648 mió.<br />
kr. í 2011. Hetta svarar til eina lækking á 3 %.<br />
Útlánini eru økt við 4 % frá 457 mió. kr. í 2010 til 478 mió.<br />
kr. í 2011. Tann avmarkaði vøksturin í útlánunum er mest<br />
lántur til verandi kundar í Sparikassanum.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Hovedaktivitet<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s hovedaktivitet er at udbyde<br />
finansielle produkter primært til privatkunder. Sparekassens<br />
fokusområde er Færøerne. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong><br />
tilbyder sine kunder et bredt sortiment af finansielle<br />
ydelser kombineret med finansiel rådgivning.<br />
Udvikling i aktiviteter og økonomiske forhold<br />
Årets resultat er underskud på 1.075 t.kr. mod et<br />
underskud på 2.582 t.kr. i 2010.<br />
Resultatet er stadig påvirket af udgifter til<br />
Indskydergarantifonden og en extra nedskrivning på<br />
vores nye hovedsæde.<br />
Omregnet til årsværk er antallet af ansatte i <strong>Suðuroyar</strong><br />
<strong>Sparikassi</strong> 17 – det samme som i 2010.<br />
Udlån og indlån<br />
Figur 1: Ud- og indlån i mio. kr.<br />
Figur 2: Udvikling i ud- og indlån, index. 2007=100<br />
Sparekassens indlån er reduceret fra 672 mio. kr. i 2010 til<br />
648 mio. kr. i 2011. Dette svarer til et fald på 3 %.<br />
Sparekassens udlån er steget fra 457 mio. kr. i 2010 til<br />
478 mio. kr. i 2011, hvilket svarer til en stigning på 4 %.<br />
Den begrænsede vækst i udlånene er primært sket til<br />
eksisterende kunder.<br />
6
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Solvensur og eginogn<br />
Mynd 3: Solvensur í prosentum<br />
Mynd 4: Eginognin í mió. kr.<br />
Solvensurin ultimo 2011 var 12,4 %. Lógarmarkið er 8 %,<br />
so <strong>Sparikassi</strong>n hevur ein sterkan solvens.<br />
Eftir ársúrslitið uppá -1.075 t.kr. er eginognin nú<br />
38.264 t.kr.<br />
Væntanin til 2012<br />
Árið 2012 verður væntandi eitt væl betri ár, tí vit meta, at<br />
avsetingar verða væl minni, eins og útreiðslur til<br />
hjálparpakkar minka munandi. Somuleiðis minka edv<br />
útreiðslurnar eisini munandi, nú umskifti frá P/F Elektron<br />
til SDC er av.<br />
Vit meta eisini, at gongdin í 2012 annars verður væl<br />
jaligari.<br />
Úrslitið í 2011 var tíverri negativt, men <strong>Suðuroyar</strong><br />
<strong>Sparikassi</strong> væntar eitt munandi betri úrslit í 2012. Tað<br />
væntaða ársúrlitið fyri 2012 liggur millum 3 til 4 mió. kr.<br />
Vinningsbýti<br />
<strong>Sparikassi</strong>n er limur í Det Private Beredskab og er harvið<br />
fevndur av Garantiordninginum undir Bankapakka I. Tí<br />
kemur <strong>Sparikassi</strong>n undir kravið um ikki at rinda<br />
vinningsbýti inntil tann 30. september 2010. Harumframt<br />
er <strong>Sparikassi</strong>n avmarkaður at gjalda vinningsbýti orsakað<br />
av hallinum í 2011.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Solvens og egenkapital<br />
Figur 3: Solvens i procent<br />
Figur 4: Egenkapital i mio. kr.<br />
Lovens krav til pengeinstitutternes solvens er 8 %.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> Spairkassi har en solvens på 12,4 %, hvorved<br />
Sparekassen har en solid solvens.<br />
Efter årets resultat på -1.075 t.kr. udgør Sparekassens<br />
egenkapital nu 38.264 t.kr.<br />
Forventninger til 2012<br />
2012 er forventet at blive et meget bedre år, idet vi<br />
regner meget lavere hensættelser, samt udgifter til<br />
hjælpepakker vil blive meget lavere. Også vores edb<br />
udgifter vil falde, nu konverteringen fra P/F Elektron til<br />
SDC er overstået.<br />
Desuden mener vi, at konjukturforløbet vil være mere<br />
positivt i 2012.<br />
Årsresultatet for 2011 viste desværre et negativt resultat,<br />
men <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> forventer et markant bedre<br />
resultat for 2012. Årets resultat forventes at blive 3 til 4<br />
mio. kr.<br />
Udbytte<br />
Sparekassen er medlem af Det Private Beredskab og er<br />
dermed omfattet af Garantiordningen under Bankpakke I.<br />
Som følge heraf er banken underlagt krav om ikke at<br />
udbetale udbytte indtil den 30. september 2010.<br />
Derudover er Sparekassen begrænset fra at udlodde<br />
udbytte årsaget underskuddet i 2011.<br />
7
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Corporate Governance<br />
Nevndin í <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa ynskir eitt neyvt samstarv<br />
við partaeigararnar, har teir kunnu leggja fram síni<br />
sjónarmið, og gjøgnum hetta hava sína ávirkan á síni<br />
íløgu.<br />
Hetta verður m.a. tryggjað við beinleiðis vali í nevndina á<br />
aðalfundinum. Á aðalfundinum hava partaeigararnir<br />
eisini møguleika at seta fram spurningar og fáa ymisk<br />
uppskot til viðgerðar. Góð upplýsing er eisini tryggjað við,<br />
at <strong>Sparikassi</strong>n hevur eina dagførda heimasíðu við<br />
viðkomandi upplýsingum og tíðindum.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n strembar eisini eftir at hava partaeigarafundir,<br />
so partaeigararnir altíð verða kunnaðir um<br />
fíggjarstøðuna og gongdina hjá Sparikassanum.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> hevur í tráð við tilráðing frá<br />
Finansráðnum valt at almannakunngera ymiskar<br />
Corporate Governance-upplýsingar, sum eru knýttar at<br />
tilráðing um punktini IV, V, VI sambært<br />
www.corporategovernance.dk<br />
Punktini snúgva seg um nevndarinnar uppgávu og<br />
ábyrgd, hvussu nevndin er samansett og samsýning hjá<br />
nevnd og stjórn, og harumframt ein sjálvstøðug tilráðing<br />
frá Finansráðnum um uttanhýsis grannskoðan.<br />
Í samsvar við tilráðingina skal <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>, í<br />
sambandi við fráboðan til aðalfund, halda seg til<br />
tilráðingarnar frá Finansráðnum um góða felagsleiðslu og<br />
uttanhýsis grannskoðan.<br />
Okkara støða til báðar tilráðingarnar er í høvuðsheitum<br />
jalig fyri peningastovnin og okkara lutaeigarar í felagnum<br />
(starvsfólk, viðskiftafólk, veitarar og nærsamfelagið) og<br />
samanspælið millum hesi er ein treyt fyri eini<br />
framhaldandi jaligari menning av peningastovninum.<br />
Sum lokalur peningastovnur gera vit okkum ómak at hava<br />
eitt gott persónligt samband við viðskiftafólkið, og tá vit<br />
jú liva av at veita viðskiftafólkunum álit og trygd, er<br />
neyðugt, at vit, umframt ábyrgd og fyrilit til<br />
partaeigararnar, eisini taka fyrilit til ynski frá øðrum<br />
áhugaðum.<br />
Partaeigarar og onnur áhugað kunnu lesa meira um<br />
peningastovnsins støðu til tilmælini. Vit liva upp til so at<br />
siga øll tey tilmælini. Í sambandi við tey tilmæli, sum vit<br />
ikki fylgja, er nærri frágreiðing um hví vit ikki gera tað.<br />
Hetta eftir meginregluni: Fylgið ella greiðið frámeginregluni.<br />
Vit fylgja tilráðingunum hjá Finansráðnum eftir fylgið ella<br />
greiðið frá-meginregluni, tí at vit niðanfyri greiða frá<br />
teimum ymisku punktunum, har vit hava valt at víkja frá<br />
tilráðingunum.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Corporate Governance<br />
Sparekassens bestyrelse ønsker en tæt dialog med sine<br />
aktionærer, hvor aktionærerne har let ved at yde<br />
indflydelse på sin investering.<br />
Dette sikres f.eks. ved direkte valg på<br />
generalforsamlingen til bestyrelsen. På<br />
generalforsamlingen har aktionærerne også mulighed for<br />
at stille spørgsmål og få forslag med til behandling. Tæt<br />
information sikres også ved, at Sparekassen har en<br />
opdateret hjemmeside med relevante informationer og<br />
nyheder.<br />
Sparekassen tilstræber desuden at afholde<br />
aktionærmøder, så aktionærerne løbende bliver<br />
informeret omkring status og udvikling i Sparekassen.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> har i tråd med Finansrådets<br />
anbefalinger valgt at offentliggøre forskellige Corporate<br />
Governance oplysninger, som er knyttet til anbefalingerne<br />
om punkterne IV, V, VI, jf. www.corporategovernance.dk.<br />
Punkterne handler om bestyrelsens opgaver og ansvar,<br />
bestyrelsens sammensætning og bestyrelsens og<br />
direktionens vederlag, og indeholder endvidere en<br />
selvstændig anbefaling fra Finansrådet om ekstern<br />
revision.<br />
I henhold til anbefalingerne skal <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> i<br />
forbindelse med indkaldelsen til generalforsamling<br />
forholde sig til Finansrådets anbefalinger om god<br />
selskabsledelse og ekstern revision.<br />
Vores holdning til begge sæt anbefalinger er generelt<br />
positiv, for pengeinstituttet og vores interessenter<br />
(medarbejdere, kunder, leverandører og lokalsamfund) og<br />
samspillet disse imellem er en forudsætning for<br />
pengeinstituttets fortsatte positive udvikling.<br />
Som lokalt pengeinstitut satser vi særligt på den<br />
personlige kundekontakt, og da vi lever af at leve op til<br />
kundernes tillid og tryghed, er det vigtigt, at der udover<br />
skyldig hensyntagen til aktionærerne også tages hensyn<br />
til ønsker hos vores øvrige interessenter.<br />
Aktionærer og andre interessenter kan i det følgende læse<br />
mere om pengeinstituttets holdning til anbefalingerne. Vi<br />
lever op til langt de fleste af anbefalingerne, og for de<br />
anbefalinger, som vi ikke lever op til, er der redegjort<br />
nærmere om baggrunden herfor i overensstemmelse med<br />
et ”følg eller forklar”–princip.<br />
Finansrådets anbefalinger lever vi op til efter et følg eller<br />
forklar princip, idet vi neden for redegør for de enkelte<br />
punkter, hvor vi har valgt at fravige anbefalingerne.<br />
8
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Corporate Governance tilmælini eru býtt upp í 8<br />
fylgjandi høvuðspartar:<br />
I Partaeigaranna leiklutur og viðspæl við leiðslu<br />
felagsins<br />
II Íognarleiklutur og týdningur fyri felagið<br />
III Opinleiki og gjøgnumskygni<br />
IV Nevndarinnar uppgávur og ábyrgd<br />
V Samanseting av nevndini<br />
VI Samsýning til nevnd og stjórn<br />
VII Váðastýring<br />
VIII Grannskoðan<br />
Tilmælini frá Finansráðnum útgreina nøkur viðurskifti í<br />
sambandi við Corporate Governance. Tilmælini pkt. IV, V<br />
og VI um nevndarinnar uppgávur og ábyrgd, samanseting<br />
av nevndini og samsýning til nevnd og stjórn.<br />
Harumframt er sjálvstøðugt tilmæli um uttanhýsis<br />
grannskoðan.<br />
Corporate Governance-tilmælini og tilmælini frá<br />
Fíggjarráðnum koma afturat teimum reglum, sum eru í<br />
lóggávuni fyri felagið um leiðsluna, umframt fíggjarligu<br />
lóggávuna hjá peningastovninum.<br />
Tilmælini frá Corporate Governance kunnu lesast á<br />
www.corporategovernance.dk og tilráðingin frá<br />
Finansráðnum kann lesast á www.finansraadet.dk.<br />
Um tilmælini, sum peningastovnurin ikki fylgir, skal<br />
serliga gevast gætur:<br />
Tilrátt verður, at nevndin á hvørjum ári samtykkir<br />
yvirskipaðar almennar karmar fyri tað grannskoðarin<br />
letur av ikki-grannskoðaraveitingum við tí fyri eyga at<br />
tryggja grannskoðarans gegni v.m.<br />
Peningastovnurin fylgir ikki tilmælinum, tá uttanhýsis<br />
grannskoðarans veitingar í fyrsta lagi viðvíkja rakstrar-,<br />
skatta- og roknskaparviðurskiftum.<br />
Tilrátt verður, at upplýsingar um høvuðsinnihaldið í<br />
fráfaringarskipanini verða alment fráboðaðar í<br />
ársfrásøgnini.<br />
Peningastovnurin fylgir ikki tilmælinum, tí skipaninar eru<br />
mettar ikki at vera av slíkum slag, at upplýsingar um<br />
hetta eru neyðugar fyri eina meting av peningastovnsins<br />
skyldum, og tá upplýsingar um lønarviðurskiftini hjá<br />
teimum einstøku ikki verða mettar at hava týdning fyri<br />
almenningin.<br />
Tilrátt verður, at leiðslan og nevndin áseta eina<br />
mannagongd at eftirmeta samstarvið millum nevnd og<br />
leiðslu eina ferð um árið. Tað verður gjørt við formligari<br />
samrøðu millum stjóran og nevndarformannin. Úrslitið av<br />
samrøðuni verður lagt fyri samlaðu nevndina.<br />
Tilráðingin verður ikki fylgd.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Corporate Governance anbefalingerne er opdelt i<br />
følgende 8 hovedafsnit:<br />
I Aktionærernes rolle og samspil med<br />
selskabsledelsen<br />
II Interessenternes rolle og betydning for selskabet<br />
III Åbenhed og gennemsigtighed<br />
IV Bestyrelsens opgaver og ansvar<br />
V Bestyrelsens sammensætning<br />
VI Bestyrelsens og direktionens vederlag<br />
VII Risikostyring<br />
VIII Revision<br />
Finansrådets anbefalinger uddyber en række forhold i<br />
relation til Corporate Governance anbefalingernes punkt<br />
IV, V og VI om bestyrelsens opgaver og ansvar,<br />
bestyrelsens sammensætning og bestyrelsens og<br />
direktionens vederlag og indeholder endvidere en<br />
selvstændig anbefaling om ekstern revision.<br />
Corporate Governance anbefalingerne og Finansrådets<br />
supplerende anbefalinger supplerer de regler, der findes i<br />
selskabslovgivningen om ledelsen, samt for<br />
pengeinstitutterne den finansielle lovgivning.<br />
Corporate Governance anbefalingerne kan ses på<br />
www.coporategovernance.dk og Finansrådets<br />
anbefalinger kan ses på www.finansraadet.dk.<br />
Om anbefalingerne som pengeinstituttet ikke følger skal<br />
særligt bemærkes:<br />
Det anbefales, at bestyrelsen årligt vedtager<br />
overordnede, generelle rammer for revisors levering af<br />
ikke-revisionsydelser med henblik på at sikre revisors<br />
uafhængighed mv.<br />
Pengeinstituttet følger ikke anbefalingen, idet ekstern<br />
revisors ydelser primært relaterer sig til drifts-, skatte- og<br />
regnskabsmæssige forhold.<br />
Det anbefales, at oplysninger om fratrædelsesordningers<br />
væsentligste indhold offentliggøres i selskabets<br />
årsrapport.<br />
Pengeinstituttet følger ikke anbefalingen, idet<br />
ordningerne ikke findes at være af en sådan karakter, at<br />
oplysninger herom er væsentlige for en vurdering af<br />
pengeinstituttets forpligtelser, og idet oplysninger<br />
omenkeltpersoners aflønningsforhold ikke findes at være<br />
relevante for offentligheden.<br />
Det anbefales, at direktionen og bestyrelsen fastlægger<br />
en procedure, hvorved samarbejdet mellem bestyrelsen<br />
og direktionen én gang årligt evalueres ved en<br />
formaliseret dialog mellem den administrerende direktør<br />
og bestyrelsesformanden. Resultatet af evalueringen<br />
forelægges for den samlede bestyrelse.<br />
Anbefalingen følges ikke.<br />
9
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Nevndin heldur, at hon, við teimum mongu fundum og<br />
neyva samstarvi millum nevnd og stjóra, hevur neyðuga<br />
samskiftið um náddu úrslitini.<br />
Tilrátt verður, at nevndin ásetir eina tilgongd í sambandi<br />
við eftirmeting av úrslitum av arbeiðinum hjá formanni<br />
og hinum nevndarlimunum. Eftirmetingin verður<br />
regluliga og við jøvnum millumbilum skipað við tí fyri<br />
eyga at bøta um nevndararbeiðið og at áseta greið krøv<br />
fyri eftirmetingina.<br />
Tilrátt verður, at eftirmetingin av nevndini verður gjørd<br />
eina ferð um árið, og at nevndarformaðurin stendur fyri<br />
eftirmetingini við møguligari hjálp uttaneftir, og at øll<br />
nevndin umrøður úrslitið, og at mannagongdin fyri<br />
eftirmetingina verður lýst í ársfrásøgnini.<br />
Tilráðingin verður ikki fylgd.<br />
Sum er, heldur nevndin ikki, at tað í høvuðsheitum er<br />
neyðugt formliga at eftirmeta arbeiðið hjá nevndini.<br />
Tilrátt verður, at nevndin, eina ferð um árið, eftirmetir<br />
arbeiðið og úrslitið hjá leiðsluni eftir frammanundan<br />
gjørdum mannagongdum.<br />
Tilráðingin verður ikki fylgd.<br />
Nevndin eftirmetir javnan úrslit og arbeiði hjá leiðsluni,<br />
men ikki eftir føstum mannagongdum.<br />
Tilrátt verður, at nevndarlimur, sum eisini er limur í<br />
leiðsluni í øðrum vinnufelag, ikki er vanligur limur í fleiri<br />
enn trimum nevndum ella í einum føri formaður og hevur<br />
einstakan vanligan nevndarsess í feløgum, sum ikki eru<br />
ein partur av konsernini, uttan so, at serlig viðurskifti<br />
gera seg galdandi.<br />
Peningastovnurin fylgir ikki tilráðingini.<br />
Nevndin heldur tað vera týdningarmikið, at allir<br />
nevndarlimir hava alla ta orku, sum neyðug er, fyri at<br />
gera sítt besta í nevndararbeiðinum. Nevndin heldur<br />
kortini ikki, at tað er talið á nevndarsessum, men heldur<br />
arbeiðsbyrðan, sum fylgir við teimum, sum er<br />
viðkomandi. Javnan verður mett um onnur leiðslustørv<br />
og tíðarnýtslu hjá nevndarlimum.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> hevur tann vanliga ársaðalfundin<br />
30. apríl 2012.<br />
Á aðalfundinum í 2012 stendur Gudfinn Olsen og Lars<br />
Djurhuus fyri vali. Lars Djurhhus tekur ikki við afturvali<br />
Nevndin tilmælir at GudfinnOlsen verður afturvaldur.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Bestyrelsen finder, at den med hyppige møder og det<br />
tætte samarbejde mellem bestyrelse og direktionen<br />
faciliteter den nødvendige dialog omkring de opnåede<br />
resultater.<br />
Det anbefales, at bestyrelsen fastlægger en<br />
evalueringsprocedure, hvor bestyrelsens og de individuelle<br />
medlemmers, herunder bestyrelsesformandens<br />
arbejde, resultater og sammensætning løbende og<br />
systematisk evalueres med henblik på at forberede<br />
bestyrelsesarbejdet og at der fastsættes klare kriterier for<br />
evalueringen.<br />
Det anbefales, at evalueringen af bestyrelsen foretages<br />
en gang årligt, at den forestås af bestyrelsesformanden<br />
eventuelt med inddragelse af ekstern bistand, at<br />
resultatet drøftes i den samlede bestyrelse, og at der i<br />
årsrapporten oplyses om fremgangsmåde ved<br />
bestyrelsens selvevaluering.<br />
Anbefalingen følges ikke.<br />
Bestyrelsen finder ikke pt. behov for skematiske<br />
evalueringer af bestyrelsen.<br />
Det anbefales, at bestyrelsen én gang årligt evaluerer<br />
direktionens arbejde og resultater efter i forvejen<br />
fastsatte klare kriterier.<br />
Anbefalingen følges ikke.<br />
Bestyrelsen evaluerer løbende direktionens resultater og<br />
arbejde, men ikke efter klare fastsatte kriterier.<br />
Det anbefales, at et bestyrelsesmedlem, der samtidig<br />
indgår i en direktion i et aktivt selskab, ikke beklæder<br />
mere end tre menige bestyrelsesposter eller én<br />
formandspost og én menig bestyrelsespost i selskaber,<br />
der ikke er en del af koncernen, medmindre der foreligger<br />
særlige omstændigheder.<br />
Pengeinstituttet følger ikke anbefalingen.<br />
Bestyrelsen finder det vigtigt, at alle bestyrelsesmedlemmer<br />
har de nødvendige ressourcer til at kunne yde<br />
en aktiv indsats i bestyrelsen. Bestyrelsen finder imidlertid<br />
ikke, at det er antallet af poster, men derimod den<br />
dermed forbundne arbejdsmængde, der er relevant.<br />
Medlemmernes øvrige ledelseshverv og tidsforbruget<br />
hertil vurderes løbende.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> afholder ordinær generalforsamling<br />
den 30. april 2012.<br />
På generalforsamlingen 2012 er Gudfinn Olsen og Lars<br />
Djurhuus på valg. Lars Djurhuus ønsker ikke genvalg.<br />
Bestyrelsen genindstiller Gudfinn Olsen til bestyrelsen.<br />
10
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Tá nevndin tilmælir eitt valevni til nevndina, byggir<br />
tilmælið á fakligan førleika og áhuga, ið viðkomandi<br />
leggur á arbeiðið í Sparikassanum.<br />
Førleikin hjá nevndarlimunum:<br />
Lars Djurhuus er eftirløntur yvirlærari og skrivari í<br />
Porkeris kommunu.<br />
Malfriður Danberg er bókhaldari og hevur áður arbeitt<br />
sum bankakvinna.<br />
Óli Holm er eftirløntur varaskúlastjóri, fyrrverandi<br />
landsstýrismaður, og hevur harumframt eisini havt mong<br />
álitisstørv.<br />
Gudfinn Olsen er studentaskúlalærari og hevur áður verið<br />
stjóri í einum byggifelagi.<br />
Mannbjørn Tausen er fyrisitingarleiðari í Sparikassanum,<br />
og fyrrverandi borgarstjóri í Vági, og hevur harumframt<br />
havt fleiri álitisstørv.<br />
Hans Petur Joensen er fíggjarstjóri hjá Strandfaraskip<br />
Landsins.<br />
Nevndin hevur havt 18 nevndarfundir í 2011. Nevndin<br />
hevur sett sær sum mál at hava í minsta lagi ein fund<br />
hvørt fjórðingsár.<br />
Nevndarlimir kunnu sita í nevnd Sparikassans til komandi<br />
aðalfund eftir at teir hava fylt 70 ár.<br />
Nevndarlimir fáa eina árliga løn fyri at sita í nevnd<br />
Sparikassans. Formaðurin fær dupulta løn, og<br />
næstformaðurin fær 1½ løn samanborið við lønina hjá<br />
einum vanligum nevndarlimi.<br />
Nevndin fær kr. 255.000 um árið at býta. <strong>Sparikassi</strong>n<br />
hevur onga bonusskipan við stjórnina, men er lønin<br />
grundløn umframt eftirløn.<br />
Í nevndini í <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa eru flestu limir heftir.<br />
Einastu óftu limirnir eru Gudfinn Olsen og Hans Petur<br />
Joensen<br />
Hvør nevndarlimur eigur hesi partabrøv í<br />
Sparikassanum í krónum:<br />
Lars Djurhuus, formaður kr. 3.000<br />
Malfriður Danberg, næstformaður kr. 1.000<br />
Óli Holm kr. 1.000<br />
Gudfinn Olsen kr. 3.000<br />
Mannbjørn Tausen kr. 15.000<br />
Hans Petur Joensen kr. 3.000<br />
Hvør nevndarlimur stendur fyri vali triðja hvørt ár upp á<br />
skift.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Når bestyrelsen indstiller en kandidat til bestyrelsen, er<br />
kandidaten udpeget ud fra vedkommendes faglige<br />
kvalifikationer og ud fra en stor interesse i Sparekassen.<br />
Bestyrelsens kvalifikationer:<br />
Lars Djurhuus er pensioneret overlærer og sekretær for<br />
Porkeris kommune.<br />
Malfriður Danberg er bogholder og tidligere bankansat.<br />
Óli Holm er pensioneret skoleinspektør, tidligere minister,<br />
og har bestridt et utal af forskellige tillidsposter.<br />
Gudfinn Olsen er gymnasielærer og tidligere direktør i en<br />
entreprenørvirksomhed.<br />
Mannbjørn Tausen er administrationschef i Sparekassen<br />
og tidligere borgmester i Våg, samt har haft flere<br />
tillidsposter.<br />
Hans Peter Joensen er økonomichef hos Strandfaraskip<br />
Landsins.<br />
Bestyrelsen har gennem 2011 afholdt 18 bestyrelsesmøder.<br />
Bestyrelsen tilstræber at afholde mindst et møde i<br />
hvert kvartal.<br />
Bestyrelsesmedlemmer kan sidde i Sparekassens<br />
bestyrelse til kommende generalforsamling efter de er<br />
fyldt 70 år.<br />
Bestyrelsesmedlemmerne får en årlig aflønning for at<br />
sidde i Sparekassens bestyrelse. Formanden får dobbelt<br />
aflønning, mens næstformanden får 1½ aflønning<br />
sammenlignet med et ordinært bestyrelsesmedlem.<br />
Bestyrelsen får årligt kr. 255.000 til deling for deres<br />
arbejde. Sparekassen har ingen bonusaflønning af sin<br />
direktion, hvis løn består af grundløn + pension.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s bestyrelse består overvejende af<br />
afhængige medlemmer.<br />
De eneste to ufhængige medlemmer er Gudfinn Olsen og<br />
Hans Petur Joensen.<br />
Hvert bestyrelsesmedlem ejer følgende aktier i<br />
Sparekassen i kroner:<br />
Lars Djurhuus, formand kr. 3.000<br />
Malfriður Danberg, næstformand kr. 1.000<br />
Óli Holm kr. 1.000<br />
Gudfinn Olsen kr. 3.000<br />
Mannbjørn Tausen kr.15.000<br />
Hans Peter Joensen kr. 3.000<br />
Hvert bestyrelsesmedlem er på valg hvert tredje år på<br />
skift.<br />
11
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Tænastualdurin hjá verandi nevnd er:<br />
Lars Djurhuus, formaður 35 ár<br />
Malfriður Danberg, næstformaður 8 ár<br />
Óli Holm 16 ár<br />
Gudfinn Olsen 9 ár<br />
Mannbjørn Tausen 5 ár<br />
Hans Petur Joensen 2 ár<br />
Upplýsingar um leiðslustørv hjá stjórn og nevndarlimum<br />
eru at finna á aftastu síðuni í ársfrásøgnini.<br />
Grannskoðanarbólkur<br />
Í feløgum við kompleksum roknskapar- og grannskoðanarviðurskiftum<br />
verður tilmælt, at nevndin<br />
umhugsar, um ein grannskoðanarbólkur skal setast til at<br />
fyrireika viðgerðina hjá nevndini av grannskoðanar- og<br />
roknskaparviðurskiftum.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n fylgir partvíst tilráðingini, í tí at nevndin hevur<br />
umhugsað grannskoðarnarbólkin, men valt við atliti til<br />
støddina á Sparikassanum ikki at stovnseta hann enn.<br />
Vitanar tilfeingi<br />
Týðandi vitanar tilfeingi av serligum týdningi fyri<br />
framtíðar inntøkum stendst einamest av okkara<br />
dugnaligu starvsfólkum og teimum tænastum sum nýttar<br />
verða í samband við ráðgevingina.<br />
Solvensur og solvenstørvur<br />
Sparikassans solvensprosent er 12,40 % í mun til eitt<br />
lógarkrav á 8%.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n skal gera sín individuella solvenstørv upp.<br />
Solvenstørvurin vísir metingina hjá leiðsluni av Sparikassans<br />
váðum. Sparikassans individuelli solvenstørvur<br />
er gjørdur upp eftir útrokningarmyndlinum hjá Lokale<br />
Pengeinstitutter og stresstestinum hjá Finanstilsynet.<br />
Sparikassans individuelli solvenstørvur er gjørdur upp til<br />
10,45 prosent av váðavektaðu ognunum. Solvensmálið<br />
hjá Sparikassanum liggur í intervallinum 12-15 %.<br />
Tað kann vera torført at samanbera individuella<br />
solvenstørvin við aðrar peningastovnar, tí hann er<br />
grundaður á tann váða, sum leiðslan í hvørjum<br />
peningastovni sær metir um við atliti til, hvar<br />
peningastovnurin virkar, kreditt- og marknaðarváða,<br />
umdømi og KT-skipanartrygd.<br />
Eftirlitsdiamanturin<br />
Fíggjareftirlitið gjørdi í 2010 ein eftirlitsdiamant við 5<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
Den nuværende bestyrelses anciennitet er:<br />
Lars Djurhuus(formand) 35 år<br />
Malfriður Danberg 8 år<br />
Óli Holm 16 år<br />
Gudfinn Olsen 9 år<br />
Mannbjørn Tausen 5 år<br />
Hans Petur Joensen 2 år<br />
Oplysninger om direktionens og bestyrelsesmedlemmernes<br />
ledelseserhverv findes i årsrapportens<br />
bagerste side.<br />
Revisionsudvalg<br />
I selskaber med komplekse regnskabs- og revisionsmæssige<br />
forhold anbefales det, at bestyrelsen overvejer,<br />
hvorvidt der skal etableres et revisionsudvalg til<br />
forberedelse af bestyrelsens behandling af revisions- og<br />
regnskabsmæssige forhold.<br />
Sparekassen følger delvis anbefalingen, idet bestyrelsen<br />
har overvejet udvalget, men valgt på grund af<br />
Sparekassens størrelse ikke at implementere det endnu.<br />
Vidensressourcer<br />
Væsentlige vidensressourcer af særlig betydning for den<br />
fremtidige indtjening består hovedsageligt af vores<br />
engagerede medarbejdere samt de produkter, der<br />
anvendes i forbindelse med rådgivning.<br />
Solvens og solvensbehov<br />
Sparekassens solvensprocent er opgjort til 12,40 % i<br />
forhold til et lovkrav på 8%.<br />
Sparekassen skal opgøre sit individuelle solvensbehov.<br />
Solvensbehovet udtrykker ledelsens vurdering af<br />
Sparekassens risiko. Sparekassens individuelle<br />
solvensbehov er opgjort ud fra Lokale Pengeinstitutters<br />
beregningsmodel og Finanstilsynets stresstest.<br />
Sparekassens individuelle solvensbehov er opgjort til<br />
10,45% af Sparekassens risikovægtede aktiver.<br />
Sparekassens solvensmål ligger i intervallet på 12-15 %.<br />
De individuelle solvensbehov kan være svære at<br />
sammenligne på tværs af pengeinstitutter, idet de<br />
afspejler den risiko, som hver ledelse i et pengeinstut<br />
vurderer, at pengeinstituttet er udsat for mht. fx<br />
geografisk koncentration, kreditrisiko, markedsrisiko,<br />
operationelle risici som risiko forbundet til omdømme, IT<br />
systemnedbrud.<br />
Tilsynsdiamanten<br />
Finanstilsynet lavede i 2010 en tilsynsdiamant med fem<br />
12
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
ýtum, sum mælt varð peningastovnunum at halda seg<br />
innanfyri áðrenn árslok 2012.<br />
Hesi ýti knýta seg at markvirðum viðvíkjandi markvirði<br />
fyri stórar kundar, fíggjarútfalli, gjaldføri, útlánsvøkstur<br />
og útlán til fastognir.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n liggur innanfyri øll hesi 5 ýti við árslok 2011.<br />
Mynd 5: Eftirlitsdiamanturin<br />
Óvissa við innrokning og máting<br />
Tann mest týðandi óvissan við innrokning og máting<br />
knýtir seg til útlánini. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> arbeiðir alla<br />
tíðina við at betra háttin at meta um váðan og metir at<br />
óvissan er á einum støði, sum ikki hevur serligan týðning<br />
fyri ársfrásøgnina.<br />
Hendingar eftir roknskaparlok<br />
Frá degnum fyri fíggjarstøðuni til í dag er einki hent,<br />
sum hevur týðandi ávirkan á ársfrásøgnina.<br />
Leiðslufrágreiðing / Ledelsesberetning<br />
peglemærker, som pengeinstitutter skal overholde inden<br />
udgangen af 2012.<br />
De fem peglemærker knytter sig til summen af støre<br />
engagementer, funding-ratio, likviditetsdækning,<br />
udlånsvækst og ejendomseksponering.<br />
Ved udgangen af 2011 opfylder Sparekassen diamantens<br />
grænser.<br />
Figur 5: Tilsynsdiamanten<br />
Usikkerheder ved indregning og måling<br />
Den væsentligste usikkerhed ved indregning og måling<br />
knytter sig til udlån. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> arbejder<br />
løbende med at forbedre metoder til indregning og<br />
måling heraf, men vurderer at usikkerheden er på et<br />
niveau, der er af uvæsentlig betydning i forhold til<br />
årsrapporten.<br />
Begivenheder efter regnskabsårets afslutning<br />
Der er fra balancedagen og frem til i dag ikke indtrådt<br />
forhold, som forrykker vurderingen af årsrapporten.<br />
13
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Váðar og váðastýring<br />
Váðar og at stýra undan váðum er ein sera týdningarmikil<br />
partur av virkisætlan Sparikassans.<br />
Í visiónini hjá Sparikassanum verður beinleiðis sagt, at<br />
<strong>Sparikassi</strong>n skal vera Føroya tryggi, virkisføri og<br />
hugnaligasti privatkundabanki. Orðið tryggur er nevnt í<br />
visiónini fyri at leggja dent á, at <strong>Sparikassi</strong>n altíð leggur<br />
seg eftir góðari og tryggari váðastýring.<br />
Nevnd Sparikassans ásannar, at ein góð og trygg stýring<br />
av váða minkar um tapsvanda, og sleppur Sparikassanum<br />
undan at nýta óneyðuga orku um vandi veruliga skuldi<br />
verið á ferð. Ein vánalig og ófullfíggja váðastýring kann<br />
seta Sparikassans grundarlag undir trýst.<br />
Nevndin í <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa ásetur við jøvnum<br />
millumbilum yvirskipaðu karmar og meginreglur fyri váða-<br />
og kapitalstýring. Nevndin fær javnan frágreiðingar um<br />
hvørjir vandar kunnu vera á ferð, og hvussu leiðslan virkar<br />
eftir ásettu karmum í sambandi við váðar. Leiðslan letur<br />
partar av sínum heimildum víðari til starvsfólkini, sum<br />
taka sær av dagligu uppgávunum.<br />
Leiðslan í Sparikassanum hevur ábyrgdina av øllum<br />
viðurskiftum í sambandi við tann dagliga raksturin av<br />
Sparikassanum, meðan compliance ábyrgdarin í<br />
Sparikassanum fylgir upp uppá MiFID og hevur eftirlitið<br />
við, at innanhýsis reglur og mannagongdir verða hildnar.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n nýtir dúgliga sínar dátukeldur at útvega sær<br />
kunning um fíggjarligu gongdina. Tað er av alstórum<br />
týdningi fyri avgerðir og menning Sparikassans, at væl<br />
verður fylgt við øllum viðkomandi upplýsingum,<br />
leiðbeiningum og forsøgnum, og at allar størri avgerðir<br />
byggja á eitt væl grundað dátugrundarlag og skikkaðar<br />
greiningar.<br />
Leiðararnir av deildum Sparikassans hava ofta innanhýsis<br />
fundir við ráðgevar, og fylgja gongdini saman við teimum.<br />
Eitt neyvt eftirlit, við at <strong>Sparikassi</strong>n fylgir mannagongdum<br />
og reglum, er av alstórum týdningi.<br />
Á heimasíðu Sparikassans ber til at lesa meira um<br />
Sparikassans váðastýring í frágreiðingunum:<br />
“Risikorapport” og “Tillægsrapport til risikostyring”.<br />
Kredittváði<br />
Nevndin hevur yvirskipaðu ábyrgdina av størsta<br />
handilsøki Sparikassans, sum er at lata kredittir. Nevndin<br />
hevur latið leiðsluni ein part av heimildini. Leiðslan hevur<br />
so aftur latið deildarleiðarunum og starvsfólkum ein part<br />
av hesum heimildum.<br />
Váðastýring / Risikostyring<br />
Risiko og risikostyring<br />
Risiko og styring af risici er en utrolig central del af<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s forretningsplan.<br />
I Sparekassens vision er det direkte nævnt, at<br />
Sparekassen skal være Færøernes trygge, kompetente og<br />
hyggeligste privatkundebank. Ordet tryg er med i visionen<br />
for at sikre, at Sparekassen altid har fokus på en god og<br />
forsikring risikostyring.<br />
Sparekassens bestyrelse anerkender, at en god og sikker<br />
styring af risici reducerer tab og sparer Sparekassen for<br />
en unødvendig ressourceanvendelse på brandslukning. En<br />
dårlig og mangelfuld risikostyring kan sætte Sparekassens<br />
eksistens under pres.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s bestyrelse fastlægger løbende de<br />
overordnede rammer og principper for risiko- og<br />
kapitalstyring. Bestyrelsen modtager jævnlig<br />
rapporteringer om udviklingen i risici og udnyttelse af de<br />
tildelte risikorammer fra direktionen. Direktionen<br />
delegerer dele af sine beføjelser videre til medarbejdere,<br />
som varetager den daglige aktivitet.<br />
Sparekassens direktion er den risikoansvarlige i forhold til<br />
den daglige styring af Sparekassen, mens Sparekassens<br />
compliance ansvarlige internt følger op på MiFID, God-<br />
Skik og overholdelse af interne regler og politikker.<br />
Sparekassen bruger aktivt sine datakilder til at skaffe sig<br />
information omkring udviklingen. Styring og beslutninger<br />
grundet på analyser af valide data og løbende<br />
overvågning er en vigtig parameter i Sparekassens<br />
udvikling, idet alle større beslutninger bør bygge på et<br />
velfunderet datagrundlag og kvalificerede analyser.<br />
Lederne af filialerne har ofte interne møder med<br />
rådgiverne for at sparre og for at følge op på udviklingen.<br />
Det er utrolig vigtigt med en stærk og effektiv kontrol af,<br />
at Sparekassen arbejder efter sine politikker og regler.<br />
På Sparekassens hjemmeside er det muligt at læse<br />
nærmere om Sparekassens risikostyring i rapporten:<br />
”Risikorapport” og ”Tillægsrapport til risikostyring”.<br />
Kreditrisiko<br />
Bestyrelsen har det overordnede ansvar inden for<br />
Sparekassens største forretningsområde, som er<br />
kreditformidling. Bestyrelsen har delegeret en del af sin<br />
hjemmel til direktionen. Direktionen har igen<br />
videredelegeret en del af sin hjemmel til filialdirektørerne<br />
og de ansatte.<br />
14
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Sparikassans váðapolitikkur er skipaður fyri at tryggja, at<br />
viðskiftini við kundar og kredittfeløg alla tíðina halda seg<br />
innanfyri karmar og trygdir, sum nevndin hevur samtykt.<br />
Harafturat eftirkannar nevnd Sparikassans eina ferð um<br />
árið Sparikassans virksemi við serligum atliti til størstu<br />
kundaavtalurnar fyri at meta um møguligan váða.<br />
Ein peningastovnur er altíð í vanda fyri at missa í<br />
sambandi við sítt virksemi, av tí at ein peningastovnur<br />
virkar undir teimum viðurskiftum, at stovnurin, í besta<br />
føri, fær sítt útlán aftur uttan miss, og í ringasta føri við<br />
missi. Nevndin í <strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa, hevur við sínum<br />
kredittpolitikki, gjørt av, at kredittváðin skal vera<br />
lutfalsliga lítil, og at í øllum útlánsviðurskiftum skal<br />
tapsváði roknast við, men kortini ikki óneyðugu stórur.<br />
Høvuðsevnini í kredittpolitikki Sparikassans er:<br />
1. Evni og møguleiki hjá viðskiftafólkunum at rinda lán<br />
aftur, eins og møguligar trygdir fyri handlinum.<br />
2. Viðskiftafólk skulu hava góðan økonomi og tryggan<br />
tiltakspening.<br />
3. Lánsavtalan skal í rímiligan mun standa til kundans<br />
viðkomandi dygd og kapital- ella ognarfæ.<br />
4. Har møguleiki er fyri at fáa trygd, skal hon eisini fáast<br />
til vega. Tó medvirkar <strong>Sparikassi</strong>n ikki við til at fíggja<br />
tiltøk, sum bert eru grundað á kautión frá<br />
triðjapersóni. So vítt sum gjørligt skal sleppast undan<br />
at taka ímóti kautón frá privatfólki, um serlig<br />
viðurskifti ikki tala fyri tí.<br />
5. Tá ræður um vinnukundar, fylgir <strong>Sparikassi</strong>n neyvt<br />
við gongdini. <strong>Sparikassi</strong>n miðar ímóti, at ein og hvør<br />
vinnulig lánsavtala verður í mesta lagi 1,6 % av<br />
grundkapitalinum, av tí at <strong>Sparikassi</strong>n er ein<br />
privatkundabanki.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n nýtir altíð varnar virðismetingar av settum<br />
trygdum, soleiðis at samlaði tapsváði Sparikassans verður<br />
minst møguligur.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n fer ikki upp í lánsavtalur við stórum<br />
tapsvanda, hóast útlit kunnu vera fyri stórum vinningi, tí<br />
tað er ikki í trá við visiónina um at vera tryggur.<br />
Ein neyv stýring av kredittváðanum er við til at tryggja, at<br />
umdømi Sparikassans ikki kemur í ringt ljós, og at framtíð<br />
Sparikassans ikki verður hótt av váðafullum útlánum.<br />
Drívmegin handan Sparikassans lánspolitikki er, at<br />
starvsfólk Sparikassans kenna síni viðskiftafólk væl og<br />
virðiliga, og at tey eru dugnalig í sambandi við<br />
lánsveitingar, og eru før fyri at meta hvørjari støðu<br />
viðskiftafólk eru í og teirra møguleikar at afturgjalda lán.<br />
Váðastýring / Risikostyring<br />
Sparekassens risikostyringspolitik er tilrettelagt med<br />
henblik på at sikre, at transaktioner med kunder og<br />
kreditinstitutter til stadighed ligger inden for de af<br />
bestyrelsen vedtagne rammer og forventet sikkerhed.<br />
Endvidere foretager Sparekassens bestyrelse en gang<br />
årligt en gennemgang af Sparekassens engagementer<br />
med særlig fokus på de største engagementer med<br />
henblik på vurdering af eventuelle risici.<br />
Et pengeinstitut vil altid være udsat for en kreditrisiko,<br />
idet et pengeinstitut lever under det forhold, at det i<br />
bedste fald får sit udlån tilbage uden tab og i værste fald<br />
med tab. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s bestyrelse har gennem<br />
Sparekassens kreditpolitik fastsat, at Sparekassens<br />
kreditrisiko skal være relativ lav, at i et hvert<br />
kreditengagement skal tabsrisikoen være kalkuleret og<br />
ikke unødvendig stor.<br />
Hovedelementerne i Sparekassens kreditpolitik er:<br />
1. Kundernes vilje og evne til at tilbagebetale lån, samt<br />
mulige sikkerheder for engagementet<br />
2. Kunder skal have en sund økonomi og et solidt<br />
rådighedsbeløb.<br />
3. Engagementet skal stå i et rimeligt forhold til<br />
kundens bonitet og kapital- eller formue-forhold.<br />
4. Hvor der er mulighed for at tage sikkerhed, skal dette<br />
ske. Dog medvirker Sparekassen ikke til finansiering<br />
af engagementer, der alene baserer sig på kaution af<br />
tredjemand. Og modtagelse af kaution fra private<br />
personer skal så vidt muligt undgås, med mindre<br />
særlige forhold tilsiger det.<br />
5. Når det gælder erhvervsengagementer, følger<br />
Sparekassen kunderne tæt. Sparekassen arbejder<br />
frem mod, at ethvert erhvervsengagement<br />
maksimalt udgør 1,6 % af basiskapitalen, idet<br />
Sparekassen er en privatkundebank.<br />
Sparekassen bruger altid forsigtige værdiansættelser af<br />
stillede sikkerhed, så Sparekassen samlede beregnede<br />
tabsrisiko er konservativ vurderet.<br />
Sparekassen afstår fra at være involveret i højt<br />
risikofyldte engagementer, selvom den forventede<br />
indtjening er høj, idet dette ikke er i tråd med visionen<br />
om at være tryg.<br />
En stærk styring af kreditrisikoen er med til at sikre, at<br />
Sparekassens omdømme, som et trygt sted ikke kommer<br />
under anfægtning, og at Sparekassens eksistens aldrig<br />
bliver truet af dårlig kreditgivning.<br />
Drivkraften bag Sparekassens kreditgivning er, at<br />
Sparekassens ansatte kender deres kunder godt, og at de<br />
er dygtige og kompetente ”kredithåndværkere”, som er i<br />
stand til at analysere kundernes situation og lave gode<br />
grundige vurderinger af kundens vilje og evne til at<br />
tilbagebetale sit lån.<br />
15
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Evni og møguleikar hjá viðskiftafólkunum at afturgjalda<br />
lán eru størstu fortreytirnar fyri lánsveitan Sparikassans.<br />
Harafturat koma tær trygdir, <strong>Sparikassi</strong>n krevur fyri at<br />
<strong>Sparikassi</strong>n stendur enn tryggari. Trygdir eru serliga<br />
ætlaðar til at avmarka váðar, sum standast av<br />
viðurskiftum, sum viðskiftafólk ikki eru harrar yvir.<br />
Eitt gott innlit og góður kunnleiki til viðskiftafólk, eins og<br />
neyvar útgreiningar, avmarka tap Sparikassans. Tað hevur<br />
við sær at tryggja Sparikassanum góðar møguleikar fyri<br />
vinningi og góðum sambandi og samstarvi við<br />
viðskiftafólk.<br />
Lánsrenta skal altíð standa í mun til mettan váða. Ivast<br />
<strong>Sparikassi</strong>n í, um viðskiftafólk eru før fyri at afturrinda<br />
lán, verður eingin lánsavtala gjørd heldur enn at vera við í<br />
ivasomum handlum.<br />
Vánaligir handlar hava altíð við sær øktan tapsvanda,<br />
óneyðuga arbeiðsorku og vanda fyri vánaligum umdømi.<br />
At fylgja væl við í øllum lánsviðurskiftum, er lyklaorðið til<br />
færri tap og størri inntøku. At fylgja væl við<br />
viðskiftafólkunum merkir eisini, at <strong>Sparikassi</strong>n miðar eftir<br />
einki at missa við ikki at taka óneyðugum váða.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n fylgir væl við sínum viðskiftafólkum fyri at<br />
bøta um sína váðastýring. <strong>Sparikassi</strong>n kennir síni<br />
viðskiftafólk væl og virðiliga. <strong>Sparikassi</strong>n nýtir kunda og-<br />
váðaprofilar fyri at lýsa sínar kundar. Hesir profilar verða<br />
loypandi dagførdir. Endamálið er at spjaða váðan mest<br />
møguligt og at hava ein stóran og góðan hóp av<br />
viðskiftafólki.<br />
Marknaðarváði<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> hevur nøkur ávis mørk at halda seg<br />
til í sambandi við hvat hann kann loyva sær av váða.<br />
Avlopið av tøkum peningi verður sett í partabræva-,<br />
lánsbræva- og valutamarknaðin, fyri at hesin peningur<br />
gevur mest møguligt av sær.<br />
Nevnd og leiðsla Sparikassans hevur sett greiðar reglur<br />
fyri hvørjar váðar Sparikassan kann átaka sær í sambandi<br />
við partabrøv, lánsbrøv, valuta, rentu v.m. Nevndin í<br />
<strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa hevur ásett, at marknaðarváðin skal<br />
vera lítil.<br />
Hetta hevur við sær, at <strong>Sparikassi</strong>n ikki skal vera við í<br />
sonevndum “high-risk” íløgum. Virðisskjøl Sparikassans<br />
verða sett í lutfalsliga trygg støð, hóast vinningurin harvið<br />
eisini verður avmarkaður.<br />
Málsetningur Sparikassans, við sínum íløgum er, at<br />
<strong>Sparikassi</strong>n fær eitt trygt positivt avkast.<br />
Váðastýring / Risikostyring<br />
Kundernes vilje og evne til at kunne tilbagebetale lånet er<br />
den vigtigste forudsætning bag Sparekassens<br />
kreditbevilling. Dernæst kommer sikkerheder til at<br />
begrænse Sparekassens tabsrisiko yderligere. Sikkerheder<br />
skal primært bruges til at reducere risikoen forbundet<br />
med andre ”udefra kommende” forhold, som kunden<br />
ikke er herre over.<br />
Et godt og grundigt kendskab til kunderne samt gode<br />
analytiske kompetencer begrænser Sparekassens tab.<br />
Dette medvirker til at sikre Sparekassen en solid<br />
indtjening og en stærk relation til sine kunder.<br />
Sparekassens betaling i form af renter for et kreditengagement<br />
skal altid afspejle den forventede risiko<br />
involveret i engagementet. Sparekassen skal dog i et<br />
engagement, hvor Sparekassen ikke føler sig helt sikker<br />
på, at kunden kan klare sine forpligtelser, hellere afstå fra<br />
en forretning end at lave en potentiel dårlig forretning.<br />
Dårlige forretninger medfører altid en forhøjet tabsrisiko,<br />
unødvendig ressourceanvendelse, samt en potentiel<br />
risiko for dårlig omtale.<br />
Opfølgningen er en af nøglerne til færre tab og mere<br />
indtjening. En stærk opfølgning på kunderne medfører<br />
også, at Sparekassen tilstræber en nultabsstrategi ved<br />
ikke at tage unødvendige risici.<br />
Sparekassen følger kunderne tæt for at forbedre sin<br />
risikostyring. Sparekassen har et stort og godt kendskab<br />
til sine kunder. Sparekassen bruger kundeprofiler og<br />
risikoprofiler til at beskrive kunderne. Profiler, som<br />
løbende opdateres. Målet er at sprede risikoen mest<br />
muligt og have en stor sund kundebase.<br />
Markedsrisiko<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> markedsrisiko styres dagligt via<br />
fastsatte limits for en lang række risikomål. Styring af<br />
Sparekassens overskudslikviditet indebærer placering af<br />
Sparekassens midler i aktie-, obligations- og<br />
valutamarkedet for at optimere afkastet af Sparekassens<br />
likvide beholdninger.<br />
Sparekassens bestyrelse og direktion har fastlagt klare<br />
retningslinjer for, hvilke risici Sparekassen ønsker at<br />
acceptere på aktier, obligationer, valuta, rente m.v.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s bestyrelse har fastsat, at<br />
Sparekassens markedsrisiko skal være lav.<br />
Det følger heraf, at Sparekassen ikke skal være<br />
involverede i ”high-risk” investeringer. Sparekassens<br />
portefølje skal investeres i relative sikre fordringer,<br />
selvom det forventede afkast dermed også bliver lavere.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s målsætning med sine investeringer<br />
er, at Sparekassen sikres et stabilt positivt afkast.<br />
16
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Sambært Sparikassans visión er týdningarmikið, at<br />
viðskiftafólk kenna seg tryggan við Sparikassan. Tað<br />
merkir, at ársúrslit Sparikassans ikki má vera alt ov<br />
viðbrekið í mun til eitt negativt úrslit av íløgunum.<br />
Grundleggjandi hugsanin í sambandi við íløgur er at<br />
spjaða váðan á fleiri vinnugreinar og á fleiri fyritøkur,<br />
soleiðis at <strong>Sparikassi</strong>n ikki hevur “øll síni egg í somu<br />
tægu”.<br />
Gjaldførisváði<br />
Gjaldføris-/likviditetsváðin er váðin fyri ikki at megna at<br />
hava nóg mikið av tøkum peningi til dagliga<br />
útlánsvirksemi.<br />
Lógin um fíggjarligt virksemi § 152 krevur, at ein<br />
peningastovnur hevur ein ráðiligan likviditet.<br />
Nevnd Sparikassans hevur ásett mørk fyri<br />
likviditetsstýring í sínum likviditetspolitikki.<br />
Likviditetspolitikkurin skal tryggja, at viðskiftafólkini trygt<br />
kunnu hava sínar pengar standandi í <strong>Suðuroyar</strong><br />
Sparikassa.<br />
Stýringin av Sparikassans likviditeti er í trá við<br />
Sparikassans visión at vera Føroya tryggi, virkisføri og<br />
hugnaligasti peningastovnur.<br />
Grundhugsjónin í likviditetspolitikkinum er, at ein neyv<br />
stýring av likviditetinum er positivt við til at tryggja, at<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> er ein tryggur peningastovnur.<br />
Likviditetspolitikkurin hevur bæði eitt styttri og longri<br />
sikti.<br />
Styttra sikti snýr seg um at hava nóg mikið av tøkum<br />
peningi, at klára eina neyðstøðu, eins og eftirlit og at<br />
fylgja øllum málum upp. Longri siktaða málið snýr seg um<br />
altíð at hava eina trygga og varandi nøgd av tøkum<br />
peningi, sum er nógmikið til at tryggja Sparikassanum<br />
vøkstur.<br />
Málsetningur Sparikassans er, við sínum likviditetspolitikki,<br />
at tryggja, at <strong>Sparikassi</strong>n er eitt trygt og haldgott<br />
stað at hava sínar pengar, samstundis sum <strong>Sparikassi</strong>n<br />
hevur nóg mikið av tøkum peningi at greiða sínar dagligu<br />
uppgávur.<br />
Ein góð likviditetsstýring er ein fortreyt fyri at vera ein<br />
væl rikin og støðufastur peningastovnur. Ein málsetningur<br />
hjá Sparikassanum er at útlánsprosent Sparikassans altíð<br />
er minni enn 100.<br />
Váðin við ikki at vera førur fyri at lúka sínar<br />
likviditetsskyldur, skal vera á lágum støði. <strong>Sparikassi</strong>n vil<br />
heldur hava minni í vinningi við einum góðum<br />
likviditetsavlopi, enn at vandi skal vera fyri at koma í<br />
likviditetstrupulleikar.<br />
Váðastýring / Risikostyring<br />
Det er ifølge <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s vision vigtigt, at<br />
kunderne kan føle sig trygge ved Sparekassen. Dette<br />
betyder, at Sparekassens årsresultat ikke må være alt for<br />
følsomt i forhold til et negativt resultat fra<br />
investeringerne.<br />
Grundideen i risikospredningen på investeringerne er<br />
portefølje-teorien. Det vil sige, at investeringerne skal<br />
spredes på flere brancher og flere virksomheder for at<br />
modvirke, at Sparekassen lægger alle sine æg i en kurv.<br />
Likviditetsrisiko<br />
Likviditetsrisiko udtrykker risikoen for ikke at kunne<br />
skaffe tilstrækkelig kapital i markedet til Sparekassens<br />
løbende udlånsvirksomhed.<br />
Lov om finansiel virksomhed § 152 kræver, at et<br />
pengeinstitut har en forsvarlig likviditet.<br />
Sparekassens bestyrelse har fastsat grænser for<br />
likviditetsstyringen i sin likviditetspolitik.<br />
Likviditetspolitikken skal sikre, at kunderne trygt kan have<br />
indestående stående i <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s styring af sin likviditet er i tråd med<br />
Sparekassens vision om at være Færøernes trygge,<br />
kompetente og hyggeligste privatkundebank.<br />
Likviditetspolitikkens grundide er, at en effektiv styring af<br />
likviditeten bidrager positivt til at sikre, at <strong>Suðuroyar</strong><br />
<strong>Sparikassi</strong> er et trygt pengeinstitut. Likviditetspolitikken<br />
har et kort og et langt sigte.<br />
Det korte sigte dækker fremskaffelse af likviditet,<br />
nødberedskab samt kontrol og opfølgning. Det lange sigte<br />
dækker fremskaffelse af en solid permanent<br />
likviditetsbase, som er tilstrækkelig til at sikre<br />
Sparekassens vækst.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong>s målsætning med sin<br />
likviditetspolitik er at sikre, at Sparekassen er et sikkert og<br />
trygt sted at have sine penge placeret, samt at<br />
Sparekassen har likviditet nok til at klare sine daglige<br />
forretninger.<br />
En god likviditetsstyring er en forudsætning for at være et<br />
veldrevet og stabilt pengeinstitut. Sparekassen har en<br />
målsætning om, at Sparekassens udlånsprocent altid er<br />
under 100.<br />
Risikoen ved ikke at kunne overholde sine<br />
likviditetsforpligtelser skal være på et lavt niveau.<br />
Sparekassen vil hellere have en lidt mindre indtjening ved<br />
at holde en god likviditetsreserve, end at skulle risikere at<br />
komme i likviditetsproblemer.<br />
17
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Rakstrarváði<br />
Í sínum dagliga virksemi kann, eins og hjá so mongum<br />
øðrum, vandi vera fyri t.d. eldsbruna, innbroti, ráni,<br />
bumbuhóttan, streymsliti, dálking, eins og breki á<br />
tøkniligar skipanir.<br />
Nevnd Sparikassans hevur ásett fleiri mannagongdir fyri<br />
at tryggja seg best møguligt. Í tí sambandi hevur<br />
<strong>Sparikassi</strong>n orðað ymisk vandamál og hvussu berast skal<br />
at, um tað ringasta hendir.<br />
Nevndin hevur orðað eitt váðastøði í mun til ymiskar<br />
váðar, soleiðis at <strong>Sparikassi</strong>n er á einum miðalstøði í<br />
sambandi við tilbúgving í mun til flest møguligar<br />
hugsandi hendingar við støði í eini COST/BENEFIT<br />
hugsan.<br />
Váðastýring / Risikostyring<br />
Operationel risiko<br />
Sparekassen er også udsat for en generel risiko for sin<br />
drift gennem sin daglige virke ved, fx risikoen for<br />
ildebrand, tyveri, røveri, bombetrusler, strømsvigt,<br />
forurening og systemnedbrud.<br />
Sparekassens bestyrelse har fastlagt en række politikker<br />
og retningslinjer for at opnå et sikkert procesmiljø. I<br />
denne forbindelse har Sparekassen udarbejdet<br />
risikoanalyser og beredskabsplaner for at kunne imødegå<br />
de værste tænkelige hændelser.<br />
Bestyrelsen har fastsat et risikoniveau i forhold til<br />
operationel risiko, så Sparekassens beredskab og tiltag er<br />
på et middel niveau i forhold til flest tænkelige hændelser<br />
ud fra en COST/BENEFIT betragtning.<br />
18
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Leiðslustørv / Ledelseserhverv<br />
Leiðslustørv - stjórnin<br />
Stjóri Søren L. Bruhn<br />
Nevndarlimur í:<br />
• Ongum<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Leiðslustørv - nevndin<br />
Formaður Lars Djurhuus<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Næstformaður Malfriður Danberg<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Nevndarlimur Mannbjørn Tausen<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Nevndarlimur Gudfinn Olsen<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Nevndarlimur Hans Petur Joensen<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Onnur størv:<br />
• Ongi<br />
Nevndarlimur Óli Holm<br />
Nevndarlimur í:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin, formaður<br />
Onnur størv:<br />
• Stjóri í Sp/f Gjógvará<br />
• Stjóri í P/F 21. juli 2009<br />
• Stjóri í Sp/f Suður Farmur<br />
Ledelseshverv - direktion<br />
Direktør Søren L. Bruhn<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• Ingen<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Ledelseshverv - bestyrelse<br />
Leiðslustørv / Ledelseshverv<br />
Formand Lars Djurhuus<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Næstformand Malfriður Danberg<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Bestyrelsesmedlem Mannbjørn Tausen<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Bestyrelsesmedlem Gudfinn Olsen<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Bestyrelsesmedlem Hans Petur Joensen<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Ingen<br />
Bestyrelsesmedlem Óli Holm<br />
Bestyrelsesmedlem i:<br />
• <strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
Øvrige hverv:<br />
• Direktør i Sp/f Gjógvará<br />
• Direktør i P/F 21. juli 2009<br />
• Direktør i Sp/f Suður Farmur<br />
19
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Vit hava í dag viðgjørt og góðkent ársfrásøgnina fyri<br />
roknskaparárið 1. januar 2011 til 31. desember 2011 fyri<br />
<strong>Suðuroyar</strong> Sparikassa P/F.<br />
Ársfrásøgnin og leiðslufrágreiðingin eru settar upp samsvarandi<br />
Lóg um fíggjarstovnar v.m., kunngerð og<br />
leiðreglum frá Fíggjareftirlitinum viðvíkjandi frásøgn fyri<br />
peningastovnar v.m.<br />
Tað er okkara fatan, at ársroknskapurin gevur eina rættvísandi<br />
mynd av felagsins ognum, skyldum og<br />
fíggjarstøðu 31. desember 2011 og úrslitinum av<br />
virkseminum í tíðarskeiðinum 1. januar - 31. desember<br />
2011.<br />
Tað er okkara fatan, at leiðslufrágreiðingin gevur eina<br />
rættvísandi umrøðu av gongdini í virkseminum hjá<br />
Sparikassanum og fíggjarligu støðuni, umframt eina<br />
rættvísandi lýsing av teimum týðandi váðunum og<br />
óvissufaktorunum, sum <strong>Sparikassi</strong>n kann ávirkast av.<br />
Ársfrásøgnin verður løgd fyri aðalfundin, og mælt verður<br />
til at góðkenna hana.<br />
Vágur, hin / den 16.04.2012<br />
Stjórn / Direktion<br />
Søren L. Bruhn<br />
Stjórn / Direktion<br />
Nevnd / Bestyrelse<br />
Leiðsluátekning / Ledelsespåtegning<br />
Vi har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten<br />
for regnskabsåret 1. januar – 31. december 2011 for<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F.<br />
Årsregnskabet og ledelsesberetningen er aflagt i<br />
overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed,<br />
herunder bekendtgørelse om finansielle rapporter for<br />
kreditinstitutter m.v.<br />
Årsregnskabet giver efter vores opfattelse et retvisende<br />
billede af Sparekassens aktiver, passiver og finansielle<br />
stilling pr. 31. december 2011 samt resultat af<br />
Sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar<br />
2011 til 31. december 2011.<br />
Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en<br />
retvisende redegørelse for udviklingen i Sparekassens<br />
aktiviteter og økonomiske forhold, samt en retvisende<br />
beskrivelse af de væsentlige risici og<br />
usikkerhedsfaktorer, som Sparekassen kan påvirkes af.<br />
Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens<br />
godkendelse.<br />
Lars Djurhuus Malfriður Danberg Mannbjørn Tausen<br />
Formaður / Formand Næstformaður / Næstformand<br />
Gudfinn Olsen Óli Holm Hans Petur Joensen<br />
20
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Átekning frá óheftum grannskoðara / Uafhængig revisors påtegning<br />
Til partaeigararnar í <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Átekning á ársroknskapin<br />
Vit hava grannskoðað ársroknskapin hjá <strong>Suðuroyar</strong><br />
Sparikassa P/F fyri roknskaparárið 1. januar – 31.<br />
desember 2011, sum umfatar rakstrarroknskap,<br />
fíggjarstøðu, frágreiðing um eginogn og notur,<br />
herundur nýttan roknskaparhátt. Ársroknskapurin er<br />
gjørdur samsvarandi lóg um fíggjarligt virksemi.<br />
Leiðslufrágreiðingin, sum ikki er umfatað av<br />
grannskoðanini, er gjørd samsvarandi upplýsingarkrøv í<br />
lóg um fíggjarligt virksemi.<br />
Ábyrgd leiðslunnar av ársroknskapinum<br />
Leiðslan hevur ábyrgdina av at gera ein ársroknskap, ið<br />
gevur eina rættvísandi mynd í samsvari við lóg um<br />
fíggjarligt virksemi. Leiðslan hevur harumframt<br />
ábyrgdina av innanhýsis eftirlitinum, ið leiðslan metir<br />
skal til fyri at ársroknskapurin kann gerast uttan týðandi<br />
skeivleikar, uttan mun til um skeivleikarnir standast av<br />
sviki ella mistøkum.<br />
Grannskoðanin og ábyrgd grannskoðarans<br />
Okkara ábyrgd er, við støði í grannskoðanini, at gera<br />
eina niðurstøðu um ársroknskapin. Vit hava<br />
grannskoðað samsvarandi altjóða standardum um<br />
grannskoðan og eftir øðrum ásetingum í føroysku<br />
grannskoðanarlóggávuni. Hetta krevur, at vit halda tey<br />
etisku krøvini og leggja til rættis og grannskoða fyri at<br />
fáa grundaða vissu fyri, at tað ikki eru týðandi<br />
skeivleikar í ársroknskapinum.<br />
Grannskoðanin ber í sær, at gjørd verða tey<br />
grannskoðaraarbeiði, sum skulu til fyri at fáa<br />
grannskoðanarprógv fyri upphæddum og upplýsingum í<br />
ársroknskapinum. Grannskoðarin metir um, hvat<br />
arbeiði skal gerast, herundir metir hann um vandan fyri<br />
týðandi skeivleikum í ársroknskapinum, uttan mun til<br />
um skeivleikarnir standast av sviki ella mistøkum. Í<br />
váðametingini hevur grannskoðarin eisini innanhýsis<br />
eftirlitið í huga, ið skal til fyri at felagið kann gera ein<br />
ársroknskap, sum gevur eina rættvísandi mynd. Hetta<br />
verður gjørt fyri at leggja grannskoðanina til rættis eftir<br />
umstøðunum og ikki fyri at gera eina niðurstøðu um<br />
dygdina á innanhýsis eftirlitinum. Grannskoðanin ber<br />
eisini í sær, at mett verður um roknskaparhátturin, sum<br />
leiðslan nýtir, er hóskandi, um tær roknskaparligu<br />
metingar, sum leiðslan hevur gjørt eru rímiligar, og<br />
hvussu ársroknskapurin sum heild er gjørdur.<br />
Tað er okkara fatan, at vit hava fingið nøktandi<br />
grannskoðanarprógv, ið kann vera grundarlag undir<br />
okkara niðurstøðu.<br />
Grannskoðanin hevur ikki givið orsøk til fyrivarni.<br />
Til aktionærerne i <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Påtegning på årsregnskabet<br />
Vi har revideret årsregnskabet for <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong><br />
P/F for regnskabsåret 1. januar – 31. december 2011,<br />
der omfatter resultatopgørelse, balance,<br />
egenkapitalopgørelse og noter, herunder anvendt<br />
regnskabspraksis. Årsregnskabet udarbejdes efter lov<br />
om finansiel virksomhed. Ledelsesberetningen, der ikke<br />
er omfattet af revisionen, udarbejdes efter<br />
oplysningskrav for finansielle virksomheder.<br />
Ledelsens ansvarfor årsregnskabet<br />
Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et<br />
årsregnskab, der giver et retvisende billede i<br />
overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed.<br />
Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol,<br />
som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et<br />
årsregnskab uden væsentlig fejlinformation.<br />
Revisors ansvar og den udførte revision<br />
Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om<br />
årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har<br />
udført revisionen i overensstemmelse med<br />
internationale standarder om revision og yderligere krav<br />
ifølge færøsk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi<br />
overholder etiske krav samt planlægger og udfører<br />
revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om<br />
årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation.<br />
En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for<br />
at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i<br />
årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger<br />
af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for<br />
væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om<br />
denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved<br />
risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er<br />
relevant for virksomhedens udarbejdelse af et<br />
årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet<br />
hermed er at udforme revisionshandlinger, der er<br />
passende efter omstændighederne, men ikke at<br />
udtrykke en konklusion om effektiviteten af<br />
virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter<br />
endvidere vurdering af, om ledelsens valg af<br />
regnskabspraksis er passende, om ledelsens<br />
regnskabsmæssige skøn er rimelige samt den samlede<br />
præsentation af årsregnskabet.<br />
Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er<br />
tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores<br />
konklusion.<br />
Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.<br />
21
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Átekning frá óheftum grannskoðara / Uafhængig revisors påtegning<br />
Niðurstøða<br />
Tað er okkara fatan, at ársroknskapurin gevur eina<br />
rættvísandi mynd av felagsins ognum, skyldum og<br />
fíggjarligu støðu 31. desember 2011 og av úrslitinum av<br />
virksemi felagsins í roknskaparárinum 1. januar – 31.<br />
desember 2011 samsvarandi lóg um fíggjarligt virksemi.<br />
Ummæli av leiðslufágreiðingini<br />
Vit hava, sum ásett í lóg um fíggjarligt virksemi lisið<br />
leiðslufrágreiðingina. Vit hava ikki gjørt annað í hesum<br />
sambandi, tá ið ársroknskapurin varð grannskoðaður.<br />
Útfrá omanfyri standandi er tað okkara fatan, at<br />
upplýsingarnar í leiðslufrágreiðingini eru í samsvari við<br />
ársroknskapin.<br />
Tórshavn, hin / den 16. 04.2012<br />
NOTA<br />
Løggilt grannskoðanarvirki P/F / Statsautoriseret revisionsvirksomhed P/F<br />
Jørmann Petersen Jóanes Olsen<br />
Løggildur grannskoðari Skrásettur grannskoðari<br />
Konklusion<br />
Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et<br />
retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og<br />
finansielle stilling pr. 31. december 2011 samt af<br />
resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1.<br />
januar – 31. december 2011 i overensstemmelse med<br />
lov om finansiel virksomhed.<br />
Udtalelse om ledelsesberetningen<br />
Vi har i henhold til lov om finansiel virksomhed<br />
gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget<br />
yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af<br />
årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores<br />
opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i<br />
overensstemmelse med årsregnskabet.<br />
22
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Rakstrarroknskapur / Resultatopgørelse<br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
4 Rentuinntøkur / Renteindtægter.......................................................... 35.293 37.107<br />
5 Rentuútreiðslur / Renteudgifter........................................................... 9.395 13.008<br />
Rentuinntøkur netto / Netto renteindtægter................................... 25.898 24.099<br />
Vinningsbýti av partabrøvum v.m. / Udbytte af aktier m.v. ................. 125 71<br />
6 Ómaksgjøld og provisiónsinntøkur / Gebyrer og provisionsindtægter 3.168 2.743<br />
Rentu- og ómaksgjøld netto / Netto rente- og gebyrindtægter......... 29.191 26.913<br />
7 Virðisjavnan / Kursreguleringer............................................................ - 640 -1.410<br />
8 Aðrar vanligar inntøkur / Andre driftsindtægter.................................. 1.073 865<br />
9 Útreiðslur til starvsfólk og umsiting /<br />
Udgifter til personale og administration...............................................<br />
22.318 21.878<br />
Av- og niðurskrivingar av óítøkiligum og ítøkiligum ognum /<br />
Af- og nedskrivninger på immaterielle og materielle aktiver................<br />
2.922 1.097<br />
Aðrar rakstrarútreiðslur / Andre driftsudgifter..................................... 636 1.253<br />
10 Niðurskrivingar av útlánum og aðrari ogn v.m. /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender m.v................................<br />
4.956 5.094<br />
11 Úrslit av kapitalpørtum í assosieraðum fyritøkum /<br />
Resultat af kapitalandele i associerede virksomheder………………………<br />
0<br />
0<br />
Úrslit áðrenn skatt / Resultat før skat.............................................. -1.208 -2.954<br />
12, 13 Skattur / Skat........................................................................................ -133 -372<br />
Ársúrslit / Årets resultat................................................................... -1.075 -2.582<br />
Býti av ársúrsliti / Overskudsfordeling<br />
Ársúrslit / Årets resultat........................................................................ -1.075 -2.582<br />
Flutt frá øðrum grunnum / Overført fra øvrige reserver...................... 0 0<br />
At ráða yvir tilsamans / I alt til disposition....................................... -1.075 -2.582<br />
Flutt til aðrar grunnar / Henlagt til øvrige reserver............................... 0 0<br />
At flyta til næsta ár / Resultat overført til næste år.............................. -1.075 -2.582<br />
Nýtsla av ársúrsliti / I alt anvendt..................................................... -1.075 -2.582<br />
23
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Fíggjarstøða / Balance<br />
Ogn / Aktiver 2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Kassapeningur og áogn uttan uppsøgn hjá tjóðbankum /<br />
Kassebeholdning og anfordringstilgodehavender hos centralbanker.. 66.796 103.474<br />
14 Áogn í lánistovnum og tjóðbankum /<br />
Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker..................... 29.145 15.577<br />
15 - 18 Útlán og onnur áogn til amortiseraðan kostprís /<br />
Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris.................... 477.579 457.105<br />
19 Lánsbrøv til dagsvirði / Obligationer til dagsværdi............................ 11.198 75.784<br />
20 Lánsbrøv til amort. kostprís / Obligationer til amortiseret kostpris… 85.791 56.214<br />
21 Partabrøv v.m. / Aktier m.v…............................................................... 5.680 7.008<br />
22 Grundøki og bygningar tilsamans / Grunde og bygninger i alt............ 12.813 9.348<br />
Íløgubygningar / Investeringsejendomme................................................................. 0 0<br />
Avgreiðslubygningar / Domicilejendomme................................................................ 12.813 9.348<br />
23 Onnur ítøkilig ogn / Øvrige materielle aktiver..................................... 3.992 3.112<br />
Fyribils yvirtiknar ognir/ Aktiver i midlertidig besiddelse 2.192 0<br />
24 Útskotin skattaáogn / Udskudte skatteaktiver.................................... 1.024 890<br />
Onnur ogn / Andre aktiver................................................................... 4.249 2.879<br />
Tíðarskeiðsavmarkingar / Periodeafgrænsningsposter....................... 0 0<br />
Ogn tilsamans / Aktiver i alt............................................................ 700.459 731.391<br />
24
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Fíggjarstøða / Balance<br />
Skuld og eginpeningur / Passiver 2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Skuld / Gæld<br />
25 Skuld til lánistovnar og tjóðbankar /<br />
Gæld til kreditinstitutter og centralbanker.......................................... 215 2.020<br />
26 Innlán og onnur skuld / Indlån og anden gæld.................................... 648.147 672.079<br />
Onnur skuld / Andre passiver............................................................... 2.917 6.450<br />
Tíðarskeiðsavmarkingar / Periodeafgrænsningsposter........................ 23 4<br />
Skuld tilsamans / Gæld i alt............................................................. 651.302 680.553<br />
Avsetingar til skyldur / Hensatte forpligtelser<br />
27 Avsett til eftirlønir og líknandi skyldur /<br />
Hensættelser til pensioner og lignende forpligtelser........................... 797 677<br />
Avsett til tap av ábyrgdum / Hensættelser til tab på garantier........... 0 550<br />
Avsetingar til skyldur tilsamans / Hensatte forpligtelser i alt........... 797 1.227<br />
Eftirstillað kapitalinnskot / Efterstillede kapitalindskud<br />
28 Eftirstillað kapitalinnskot / Efterstillede kapitalindskud...................... 10.096 10.012<br />
Eginpeningur / Egenkapital<br />
Partapeningur / Aktiekapital................................................................ 40.108 40.108<br />
Ábyrgdarpeningur / Garantikapital...................................................... 0 259<br />
Yvirkursur við partabrævaútgávu / Overkurs ved emission................. 23 23<br />
Flutt avlop ella hall / Overført overskud eller underskud.................... -1.867 -791<br />
Eginpeningur tilsamans / Egenkapital i alt....................................... 38.264 39.599<br />
Skuld og eginpeningur tilsamans / Passiver i alt.............................. 700.459 731.391<br />
29 - 35 Aðrar notur, herundir eventualskyldur og váðastýring /<br />
Øvrige noter, herunder eventualforpligtelser og risikostyring<br />
25
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Frágreiðing um eginogn / Egenkapitalopgørelse<br />
Nota / 2011 2010<br />
Note 1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Partapeningur / Aktiekapital<br />
Ársbyrjan / Primo.................................................................................................... 40.108 40.108<br />
Tilgongd / Tilgang..................................................................................................... 0 0<br />
Frágongd / Afgang.................................................................................................. 0 0<br />
Ársenda / Ultimo.............................................................................................. 40.108 40.108<br />
Ábyrgdarpeningur / Garantikapital<br />
Ársbyrjan / Primo.................................................................................................... 259 269<br />
Tilgongd / Tilgang................................................................................................... 0 0<br />
Frágongd / Afgang.................................................................................................. -259 -10<br />
Ársenda / Ultimo.............................................................................................. 0 259<br />
Yvirkursur við partabrævaútgávu / Overkurs ved emission<br />
Ársbyrjan / Primo.................................................................................................... 23 23<br />
Tilgongd / Tilgang................................................................................................... 0 0<br />
Frágongd / Afgang.................................................................................................. 0 0<br />
Ársenda / Ultimo.............................................................................................. 23 23<br />
Flutt avlop ella hall / Overført overskud eller underskud<br />
Ársbyrjan / Primo.................................................................................................... -792 1.790<br />
Broyting primo / Ændring primo…………………………………………................................. 0 0<br />
Úrslit at flyta til næsta ár / Resultat overført til næste år....................................... -1.075 -2.582<br />
Ársenda / Ultimo............................................................................................... -1.867 - 792<br />
Eginpeningur tilsamans / Egenkapital i alt……………………………………………………… 38.264 39.599<br />
Ársbyrjan / Primo.............................................................................................. 39.599 42.190<br />
Kapitalhækkan / Kapitaludvidelse........................................................................... 0 0<br />
Kapitallækking / Kapitalnedskrivning...................................................................... -259 -10<br />
Yvirkursur við partabrævaútgávu, kapitalhækking /<br />
Overkurs ved emission, kapitaludvidelse................................................................. 0 0<br />
Broyting primo / Ændring primo.............................................................................. 0 0<br />
Úrslit flutt til næsta ár / Resultat overført til næste år........................................... -1.075 -2.582<br />
Ársenda / Ultimo.............................................................................................. 38.264 39.599<br />
26
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Solvensur og kapitalkrav / Solvens og kapitalkrav<br />
Nota / 2011 2010<br />
Note<br />
Kapital- og solvensuppgerð / Kapital- og solvensopgørelse<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Eginpeningur / Egenkapital........................................................................... 38.264 39.599<br />
Útsett skattaáogn / Udskudt skatteaktiv........................................................ -1.024 -890<br />
Hybridur kjarnukapitalur / Hybrid kernekapital........................................... 10.097 10.012<br />
Kjarnukapitalur, aftaná frádrøg / Kernekapital efter fradrag................... 47.336 48.721<br />
Eginpeningur / Egenkapital........................................................................... 38.264 39.599<br />
Útsett skattaáogn / Udskudt skatteaktiv...................................................... -1.024 -890<br />
Hybridur kjarnukapitalur / Hybrid kernekapital........................................... 10.097 10.012<br />
Basiskapitalur, áðrenn frádrøg / Basiskapital før fradrag................... 47.336 48.721<br />
Basiskapitalur áðrenn frádrøg / Basiskapital før fradrag............................... 47.336 48.721<br />
Aðrir frádráttir / Andre fradrag……………………… 0 0<br />
Basis kapitalur, aftaná frádrag / Basiskapital efter fradrag................... 47.336 48.721<br />
Vektaðar ognir, ikki íroknaðar handilsgoymslu /<br />
Vægtede poster uden for handelsbeholdningen ………………………………………. 323.340 363.037<br />
Vektaði tøl undir strikuni / Vægtede poster under stregen………………………. 0 0<br />
Vektaði tøl við marknaðarváða / Vægtede poster med markedsrisiko………. 58.271 29.599<br />
Vektaði tøl tilsamans / Vægtede poster i alt………………………………………… 381.611 392.636<br />
Solvensprosent / Solvensprocent................................................................... 12,4 12,4<br />
Kjarnukapitalur aftaná frádrøg í prosentum av vektaðum tølum tils. /<br />
Kernekapital efter fradrag i procent af vægtede poster i alt.........................<br />
12,4<br />
12,4<br />
27
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
1. Nýttur roknskaparháttur / Anvendt regnskabspraksis<br />
ALMENT<br />
Ársfrásøgnin er gjørd í samsvar við ásetingarnar í lóg um<br />
fíggjarligt virksemi, umframt galdandi kunngerð um<br />
gerð av roknskapi fyri peningastovnar.<br />
Tann nýtti roknskaparhátturin er óbroyttur í mun til<br />
undanfarna ár.<br />
Broyttar roknskaparreglur í 2009<br />
Byrjunarfíggjarstøðan pr. 1. januar 2009 er broytt í<br />
samsvar við galdandi ásetingar um hesi viðurskifti hjá<br />
Fíggjareftirlitinum. Broytingarnar hava havt hesa<br />
eginpeningsávirkan:<br />
Eginpeningur 31. desember 2008 roknaður<br />
eftir fyrrverandi galdandi roknskaparreglum<br />
(t.kr.)<br />
44.230<br />
Javning viðvíkjandi niðurskrivingum av útlán 237<br />
Javning viðvíkjandi stovningarprovisiónir v.m. -4.806<br />
Skattaávirkanin av hesum<br />
Samlað ávirkan av teimum nýggju roknskapa-<br />
822<br />
reglunum<br />
-3.747<br />
Eginpeningur 1. januar 2009 roknaður<br />
eftir galdandi roknskaparreglum<br />
40.483<br />
Roknskaparhátturin er annars broyttur viðvíkjandi<br />
innanhýsis húsaleigu, sum ikki longur verður innroknað.<br />
Áður var tað krav um, at leiga av egnum hølum skuldi<br />
innroknast undir ávikavist aðrar vanligar inntøkur og<br />
útreiðslur til starvsfólk og umsiting.<br />
Rakstrarútreiðslur av avgreiðslubygningum verða nú<br />
innroknaðar undir útreiðslur til starvsfólk og umsiting<br />
mótvegis áður aðrar vanligar inntøkur.<br />
Í samsvari við skiftisreglurnar eru samanberingstølini<br />
fyri fíggjarogn og fíggjarskyldur ikki broytt.<br />
Høvuðs- og lyklatølini í 5 ára yvirlitinum fyri tíðarskeiðið<br />
2006 til 2008 er somuleiðis ikki tillagað tí broytta<br />
roknskaparháttinum.<br />
Alment um ásetan og máting<br />
Allar inntøkur verða roknaðar við í rakstrarroknskapin í<br />
mun til tað tíðarskeið, tær verða vunnar, og allar<br />
útreiðslur verða roknaðar við í tann mun, tær viðvíkja<br />
roknskaparárinum. Tó verða ávísir postar roknaðir<br />
beinleiðis um eginognina, eftir at tann skattliga<br />
ávirkanin er ávikavist løgd afturat ella drigin frá.<br />
Ogn verður roknað inn í fíggjarstøðuna, tá tað er<br />
sannlíkt, at fíggjarligir fyrimunir í framtíðini koma<br />
Sparikassanum tilgóðar, og virði av skylduni kann<br />
ásetest álítandi.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Generelt<br />
Årsrapporten er udarbejdet i overensstemmelse med<br />
bestemmelserne i Lov om finansiel virksomhed og den<br />
gældende bekendtgørelse om pengeinstitutters<br />
regnskabsaflæggelse.<br />
Den anvendte regnskabspraksis er uændret i forhold til<br />
sidste regnskabsår.<br />
Ændrede regnskabsregler i 2009<br />
Åbningsbalancen pr. 1. januar 2009 er tilrettet i<br />
overensstemmelse med Finanstilsynets gældende<br />
bestemmelser herfor. Ændringerne har medført<br />
følgende egenkapitalpåvirkning:<br />
Egenkapital 31. december 2008 opgjort<br />
efter de tidligere gældende regnskabsregler<br />
(t.kr.)<br />
44.230<br />
Reguleringer vedr. nedskrivninger af udlån 237<br />
Reg. vedr. gebyr- og provisionsindtægter -4.806<br />
Skatteeffekt, heraf 822<br />
Samlet effekt af de nye regnskabsregler<br />
Egenkapital 1. januar 2009 opgjort<br />
efter gældende regnskabsregler<br />
-3.747<br />
40.483<br />
Regnskabspraksis er i øvrigt ændret vedrørende intern<br />
husleje som ikke længere indregnes. Tidligere har der<br />
været krav om, at leje af egne lokaler indregnes under<br />
henholdsvis andre ordinære indtægter og udgifter til<br />
personale og administration.<br />
Domicilejendommers driftsudgifter indregnes nu under<br />
udgifter til personale og administration mod tidligere<br />
andre ordinære indtægter.<br />
I overensstemmelse med overgangsreglerne er der ikke<br />
foretaget ændring af sammenligningstallene for<br />
finansielle aktiver og forpligtelser.<br />
Nøgletallene og 5-års oversigten for perioden 2006 til<br />
2008 er ligeledes ikke tilpasset den ændrede<br />
regnskabspraksis.<br />
Generelt og indregning og måling<br />
I resultatopgørelsen indregnes indtægter i takt med, at<br />
de indtjenes, mens omkostninger indregnes med de<br />
beløb, der vedrører regnskabet. Dog indregnes visse<br />
poster direkte via egenkapitalen, efter at den<br />
skattemæssige effekt er tillagt eller fratrukket.<br />
Aktiver indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at<br />
fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde Sparekassen,<br />
og aktivets værdi kan måles pålideligt.<br />
28
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Skyldur verða roknaðar við í fíggjarstøðuna, tá tað er<br />
sannlíkt, at fíggjarligir fyrimunir í framtíðini ikki koma<br />
Sparikassanum tilgóðar, og virði av skylduni álítandi<br />
kann útroknast.<br />
Keyp og søla av fíggjarligum ognum verða roknað við í<br />
fíggjarstøðuna avrokningardagin.<br />
Við áseting og uppgerð av ognum og skyldum verður<br />
tikið atlit at upplýsingum, ið koma til okkara kunnleika<br />
eftir uppgerðardagin, og inntil vit gera ársfrásøgnina,<br />
um so er, at hesar upplýsingar staðfesta ella avnokta tey<br />
viðurskifti, ið eru hend í seinasta lagi á<br />
uppgerðardegnum.<br />
Tá ognir ella skyldur verða ásettar í fíggjarstøðuna á<br />
fyrsta sinni, verður hetta gjørt til dagsvirði.<br />
Aftaná hetta verða ognir og skyldur uppgjørdar sum<br />
ásett fyri hvønn roknskaparpost sær niðanfyri.<br />
Ávísar fíggjarligar ognir og skyldur verða ásettar til<br />
amortiseraðan útveganarkostnað, soleiðis at tær verða<br />
roknaðar við einari støðugari effektivari rentu alt<br />
avtalutíðarskeiðið. Amortiserað útveganarvirði verður<br />
gjørt upp sum upprunaligt útveganarvirði við frádrátti<br />
av møguligum avdráttum og við ískoyti/frádráttum av<br />
allari amortiseringini av muninum millum<br />
útvegarnarkostnað og áljóðandi upphædd.<br />
Útlendskt gjaldoyra<br />
Transaktiónir í fremmandum gjaldoyra verða við fyrstu<br />
innrokning umroknaðar til kursin á transaktiónsdegnum.<br />
Ágóði, skyldur og aðrir gjaldoyraligir postar í<br />
fremmandum gjaldoyra, ið ikki eru avroknað<br />
uppgerðardagin, verða umroknað við tí endakursi, sum<br />
er galdandi fyri viðkomandi gjaldoyra uppgerðardagin.<br />
Gjaldoyramunir, ið standast millum kursin handilsdagin,<br />
gjaldsdagin, og uppgerðardagin, verða innroknaðir í<br />
rakstrarroknskapin sum ’Virðisjavnan’.<br />
Roknskaparligar metingar<br />
Roknskaparliga virði av ávísum ognum og skyldum eru<br />
fevnd av metingum um, hvussu hendingar í framtíðini<br />
kunna ávirka virði av hesum ognum og skyldum.<br />
Tey øki, har roknskaparligar metingar hava størst<br />
ávirkan á roknskapin, eru fylgjandi:<br />
• Niðurskrivingar uppá útlán<br />
• Dagsvirði av óskrásettum fíggjarligum ognum<br />
• Útsett skattaáogn<br />
Tær metingar, ið eru gjørdar, eru við grundarlagi í<br />
fyritreytum, sum leiðslan metir vera forsvarligar, men<br />
sum eru ótryggar. Harumframt er <strong>Sparikassi</strong>n ávirkaður<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Forpligtelser indregnes i balancen, når det er<br />
sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå<br />
Sparekassen, og forpligtelsens værdi kan måles<br />
pålideligt.<br />
Køb og salg af finansielle aktiver indregnes i balancen<br />
på handelsdagen.<br />
Ved indregning og måling aktiver og forpligtelser tages<br />
hensyn til oplysninger, som vi gøres bekendt med efter<br />
balancedagen, inden årsrapporten aflægges, og som be-<br />
eller afkræfter forhold, der eksisterede på<br />
balancedagen.<br />
Ved første indregning i balancen måles aktiver og<br />
forpligtelser til dagsværdi.<br />
Efterfølgende måles aktiver og forpligtelser som<br />
beskrevet for hver enkelt regnskabspost nedenfor.<br />
Visse finansielle aktiver og forpligtelser måles til<br />
amortiseret kostpris, hvorved der indregnes en konstant<br />
effektiv rente over løbetiden. Amortiseret kostpris<br />
opgøres oprindeligt som kostpris med fradrag eller<br />
tillæg af den akkumulerede afskrivning af forskellen<br />
mellem kostprisen og det nominelle beløb samt fradrag<br />
af nedskrivning.<br />
Omregning af fremmed valuta<br />
Transaktioner i fremmed valuta omregnes ved første<br />
indregning til transaktionsdagens kurs.<br />
Tilgodehavender, gældsforpligtelser og andre monetære<br />
poster i fremmed valuta, som ikke er afregnet på<br />
balancedagen, omregnes til balancedagens lukkekurs<br />
for valutaen.<br />
Valutakursdifferencer, der opstår mellem<br />
transaktionsdagens kurs og kursen på betalingsdagen,<br />
henholdsvis balancedagens kurs, indregnes i<br />
resultatopgørelsen som kursreguleringer.<br />
Regnskabsmæssige skøn<br />
Den regnskabsmæssige værdi af visse aktiver og<br />
forpligtelser er behæftet med skøn af, hvordan<br />
fremtidige begivenheder kan påvirke værdien af disse<br />
aktiver og forpligtelser.<br />
De områder, hvor regnskabsmæssige skøn har væsentlig<br />
indflydelse på regnskabet, er følgende:<br />
• Nedskrivninger på udlån<br />
• Dagsværdi på unoterede finansielle aktiver<br />
• Udskudte skatteaktiver<br />
De vurderinger, der er foretaget, er baseret på<br />
forudsætninger, som ledelsen vurderer værende<br />
forsvarlige, men som er behæftet med usikkerhed.<br />
29
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
av váðum og ótryggleikum, ið kunnu føra við sær, at tey<br />
uppgjørdu úrslitini kunnu víkja frá metingunum. Tá<br />
talan er um niðurskrivingar uppá útlán og annan ágóða,<br />
eru týðandi metingar gjørdar í samband við ásetan av<br />
váðanum fyri, at ikki allar ásettar framtíðar gjaldingar<br />
verða móttiknar.<br />
Niðurskriving uppá útlán / avsetingar uppá ábyrgdir<br />
Fyri øll útlán verður mett, um tað skal gerast<br />
niðurskriving fyri virðisminking. Hetta verður gjørt við<br />
stakmeting av signifikantum útlánum, og við<br />
bólkameting av øðrum útlánum við einsháttaðum<br />
eyðkenni við atliti til kredittváða. Um tað sambært<br />
metingini er staðfest objektiv ábending um<br />
virðisminking út frá hendingum sum hava verið, og<br />
hendingarnar hava eina ávirkan á støddina á teimum<br />
væntaðu framtíðar gjaldingunum, verður niðurskriving<br />
gjørd.<br />
Niðurskrivingin verður roknað sum munurin millum tað<br />
roknskaparliga virðið á útláninum og nútíðarvirðið á<br />
teimum væntaðu framtíðar gjaldingunum.<br />
Áður vórðu niðurskrivingar og avsetingar grundaðar á<br />
meira subjektivar og varisligar metingar yvir bæði<br />
hendar virðisminkingar og teir væntaðu framtíðar<br />
váðarnar í tí einstaka millumverandinum.<br />
Stovningarprovisiónir v.m.<br />
Stovningarprovisiónir og líknandi, sum eru partur av<br />
effektivu rentuni á láninum, verður innroknað yvir<br />
afturgjaldstíðina av láninum við tí effektivu rentuni.<br />
Áður eru hesar stovningarprovisiónir bókaðar sum<br />
inntøka á gjaldskomudegnum.<br />
Roknskaparlig trygging av rentuváða<br />
<strong>Sparikassi</strong>n avdekkar framvegis rentuváðan á ávísum<br />
fastrentaðum ognum og skyldum við avleiddum<br />
fíggjaramboðum. Broytingar í dagsvirðinum á avleiddum<br />
fíggjaramboðum og rentustøðistengdum virðisjavningum<br />
av tí avdekkaðu upphæddini verða innroknað í<br />
raksturin.<br />
Higartil eru hesar virðisjavningar ikki innroknaðar í<br />
raskturin.<br />
Fíggjaramboð alment<br />
Viðvíkjandi innrokningartreytum og mátigrundarlagi fyri<br />
teimum fíggjarligu ognunum og skyldunum í javnanum<br />
hjá Sparikassanum verður víst til eitt brot seinni. Alment<br />
kann tó upplýsast, at <strong>Sparikassi</strong>n mátar fíggjarligar ognir<br />
og skyldur til dagsvirði á javnadegnum, tó uttan at<br />
annað er nágreiniligt ásett í pettunum niðanfyri fyri teir<br />
einstøku roknskaparpostarnar, eins og tað alment kann<br />
upplýsast, at <strong>Sparikassi</strong>n nýtir avrokningardagin sum<br />
innrokningardag fyri fíggjaramboð.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Derudover er Sparekassen påvirket af risikoer og<br />
usikkerheder, som kan medføre, at de fremkomne<br />
resultater kan fravige fra vurderingerne. Når det<br />
vedrører nedskrivninger på udlån og tilgodehavender, er<br />
der væsentlige skøn forbundet med kvantificeringen af<br />
risikoen for, at ikke alle fremtidige betalinger modtages.<br />
Nedskrivning af udlån / hensættelser på garantier<br />
For alle udlån vurderes, om der skal foretages en<br />
nedskrivning for værdiforringelse. Dette foretages ved<br />
en individuel vurdering af signifikante udlån, og ved<br />
gruppevis vurdering af øvrige udlån med ensartede<br />
karakteristika med hensyn til kreditrisiko. Hvis der ved<br />
vurderingen konstateres objektiv indikation for<br />
værdiforringelse ud fra indtrufne begivenheder, og de<br />
pågældende begivenheder har en virkning på størrelsen<br />
af de forventede fremtidige betalinger, foretages<br />
nedskrivning.<br />
Nedskrivningen opgøres som forskellen mellem den<br />
regnskabsmæssige værdi af udlånet og nutidsværdien af<br />
de forventede fremtidige betalinger.<br />
Tidligere blev nedskrivninger og hensættelser baseret på<br />
mere subjektive og forsigtige skøn over både de<br />
indtrådte værdiforringelser og de forventede fremtidige<br />
risici i det enkelte engagement.<br />
Gebyrindtægter<br />
Gebyrindtægter og lignende indtægter, som udgør en<br />
integreret del af et finansielt instruments effektive<br />
forrentning, indregnes over løbetiden med den effektive<br />
rente for det pågældende instrument.<br />
Hidtil er disse gebyrindtægter indtægtsført på<br />
forfaldstidspunktet.<br />
Regnskabsmæssig sikring af renterisici<br />
Sparekassen afdækker fortsat renterisikoen på visse<br />
fastforrentede aktiver og forpligtelser med afledte<br />
finansielle instrumenter. Ændringer i dagsværdier af<br />
afdækkende afledte finansielle instrumenter og<br />
renteniveauafhængige værdireguleringer af det<br />
afdækkede beløb indregnes i resultatopgørelsen.<br />
Hidtil er disse værdireguleringer ikke indregnet i<br />
resultatopgørelsen.<br />
Finansielle instrumenter generelt<br />
Omkring indregningskriterier og målegrundlag for de<br />
finansielle aktiver og forpligtelser i Sparekassens<br />
balance henvises til efterfølgende afsnit. Generelt<br />
oplyses det dog, at Sparekassen måler finansielle aktiver<br />
og forpligtelser til dagsværdien på balancedagen, med<br />
mindre andet specifikt følger af de nedenfor anførte<br />
afsnit til de enkelte regnskabsposter, ligesom det<br />
generelt oplyses, at Sparekassen anvender<br />
afregningsdatoen som indregningsdag for finansielle<br />
instrumenter.<br />
30
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Útlán og aðrar áognir<br />
Útlán og aðrar áognir verða uppgjørdar sum<br />
amortiseraður kostprísur frádrigið móttiknar kostnaðir<br />
og stovningarprovisiónir, har lagt er afturat munandi<br />
transaktiónskostnaðir, sum eru partur av effektivu<br />
rentuni á láninum.<br />
Útlán og aðrar áognir verða javnan kannað fyri<br />
niðurskrivingartørv út frá fastløgdum objektivum<br />
ábendingum um virðisminking, partvíst einsæris fyri øll<br />
signifikant útlán og lán, sum ikki hóska í ein bólk, og<br />
partvíst sum bólkar av útlánum, sum hava felags<br />
eyðkenni viðvíkjandi kredittváða. Niðurskrivað verður<br />
við muninum millum roknskaparliga virðið áðrenn<br />
niðurskrivingar og nútíðarvirðið av væntaðu framtíðar<br />
gjaldsstreyminum av útláninum.<br />
Ein objektiv ábending um virðisminking verður roknað<br />
at vera til staðar, um ein ella fleiri av hesum hendingum<br />
fyriliggja:<br />
• Lántakarin er í fíggjarligum trupulleikum<br />
• Lántakarin heldur ikki treytirnar í lánsavtaluni<br />
• Treytirnar í lánsavtaluni vera gjørdar linari vegna<br />
lántakarans fíggjarligu trupulleikar<br />
• ella tað er sannlíkt, at lántakarin fer konkurs ella<br />
verður umfataður av aðrari fíggjarligari endurreisn<br />
Fyri útlán og ágóðar, sum ikki eru niðurskrivað einsæris,<br />
metir <strong>Sparikassi</strong>n fyri hvønn bólk av útlánum, hvørt<br />
talan er um objektiva ábending um virðisminking.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n metir um niðurskrivingartørv av bólkum av<br />
útlánum, sum hava felags eyðkenni viðvíkjandi<br />
kredittváða.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n bólkar útlánini í 4 bólkar, ein fyri<br />
privatkundar, tveir fyri vinnukundar og ein fyri almennar<br />
myndugleikar.<br />
Metingin av bólkunum verður gjørd eftir einum<br />
segmenteringsmyndli, sum er mentur av Felagnum fyri<br />
Lokalar Pengastovnar, sum eisini stendur fyri<br />
viðlíkahaldi og framhaldandi menning av myndlinum.<br />
Myndilin fastleggur samanhangin í ymsu bólkunum<br />
millum staðfest tap og nakrar signifikantar forklárandi<br />
landsbúskaparligar variablar við eini linju<br />
regressiónsgreining. Sum variablar verður m.a. brúkt<br />
arbeiðsloysi, húsaprísir, renta, tal av<br />
konkursum/tvingsilssølum v.m.<br />
Segmenteringsmyndilin er í útgangsstøðinum<br />
útroknaður grundað á tapsupplýsingar fyri allan<br />
peningastovnsgeiran.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Udlån og andre tilgodehavender<br />
Udlån og tilgodehavender måles til amortiseret kostpris<br />
med fradrag af stiftelsesgebyrer m.v., hvortil tillægges<br />
betydelige transaktionsomkostninger, som er en del af<br />
den effektive rente på lånet.<br />
Udlån og tilgodehavender kontrolleres jævnligt for<br />
nedskrivningsbehov udfra fastsatte objektive<br />
indikationer på værdiforringelser, delvis individuelt for<br />
alle signifikante udlån og tilgodehavender, som ikke<br />
passer ind i en gruppe, og delvis som grupper af udlån,<br />
som har ensartede kreditrisici. Nedskrivninger foretages<br />
med forskellen mellem den regnskabsmæssige værdi før<br />
nedskrivningen og nutidsværdien af de forventede<br />
fremtidige betalinger på udlånet.<br />
En objektiv indikation på værdiforringelse vurderes at<br />
være til stede, om en eller flere af disse<br />
omstændigheder foreligger:<br />
• Låntager er i økonomiske vanskeligheder<br />
• Låntager overholder ikke betingelserne i låneaftalen<br />
• Betingelserne i låneaftalen bliver gjort lempeligere<br />
p.g.a. låntagers økonomiske vanskeligheder<br />
• eller det er sandsynligt, at låntager går konkurs eller<br />
bliver omfattet af anden økonomisk reetablering<br />
For udlån og tilgodehavender, som ikke er individuelt<br />
nedskrevet, vurderer Sparekassen for hver gruppe af<br />
udlån, hvorvidt der er tale om objektiv indikation på<br />
værdiforringelse.<br />
Sparekassen vurderer nedskrivningsbehovet for grupper,<br />
som har ensartede karakteristika med hensyn til<br />
kreditrisiko.<br />
Sparekassen grupperer udlånene i 4 grupper, en gruppe<br />
for private kunder og 2 branchegrupper for<br />
erhvervskunder og 1 for offentlige myndigheder.<br />
Vurderingen af grupperne foretages efter en<br />
segmenteringsmodel, som er udviklet af Foreningen for<br />
Lokale Pengeinstitutter, som også står for<br />
vedligeholdelse og fortsat udvikling af modellen.<br />
Modellen fastlægger sammenhængen i de forskellige<br />
grupper mellem konstaterede tab og et antal signifikant<br />
forklarende samfundsøkonomiske variabler med en<br />
lineær regressionsanalyse. Som variabler indgår bl.a.<br />
arbejdsløshed, huspriser, rente, tal af<br />
konkurser/tvangsakkorder mv.<br />
Segmenteringsmodellen er i udgangspunktet beregnet<br />
baseret på tabsinformationer for hele<br />
pengeinstitutssektoren.<br />
31
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Sparikassi</strong>n skal tí meta, um tilpassast skal til egin<br />
viðurskifti, soleiðis at tað eru hesi tilpassaðu estimatini,<br />
sum verða brúkt í útrokningini av niðurskriving uppá<br />
bólkar. Fyri hvønn bólk av útlánum og ágóðum fæst eitt<br />
estimat, sum sigur, hvussu stór virðisminkingin er í<br />
prosent av einum bólki á fíggjarstøðudagfestingini. Við<br />
at samanbera upprunaliga tapsváðan fyri einstaka<br />
útlánið við tapsváðan við endan á aktuella<br />
roknskaparskeiðnum, framkemur upphæddin frá<br />
einstaka útláninum til niðurskrivingarnar fyri bólkar.<br />
Lánsbrøv og partabrøv<br />
Virðisbrøv, sum eru børsskrásett, verða bókað til<br />
dagsvirði við støði í almennum endakursum við<br />
tíðarskeiðsenda. Ikki børsskrásett virðisbrøv verða<br />
somuleiðis bókað til dagsvirði við støði í<br />
transaktiónsprísinum við handli millum óheftar partar.<br />
Har slíkt ikki finnist verða tey tikin upp til<br />
útveganarvirði.<br />
Kursjavningar av børsskrásettum og ikki børsskrásettum<br />
virðisbrøvum verða bókaðar í rakstrinum undir<br />
“Virðisjavningar”.<br />
Grundøki og bygningar<br />
Grundøki og bygningar verða býtt á “Avgreiðslubygningar”<br />
og “Íløgubygningar”. Bygningar, sum <strong>Sparikassi</strong>n<br />
hevur til egna nýtslu, vera nevndir avgreiðslubygningar,<br />
meðan aðrir bygningar hjá Sparikassanum<br />
verða nevndir íløgubygningar. <strong>Sparikassi</strong>n hevur í løtuni<br />
ongar íløgubygningar.<br />
Avgreiðslubygningar skulu virðissetast til umvurderað<br />
virði, sum er dagsvirðið tann dagin metingin verður<br />
gjørd grundað á eitt avkastbaserað model við frádrátti<br />
av gjørdum avskrivingum og møgulig tap frá<br />
virðisminking. Avskrivingar vera linjurætt gjørdar yvir<br />
100 ár og við støði í einum mettum restvirði. Grundøki<br />
verða tó ikki avskrivað.<br />
Av- og niðurskrivingar vera roknaðar undir “Av- og<br />
niðurskrivingar av óítøkiligum og ítøkiligum ognum” í<br />
rakstrinum. Uppskrivingar verða roknaðar beinleiðis<br />
undir “uppskrivingargrunn” í eginognini, uttan so at<br />
bygningurin áður er niðurskrivaður yvir raksturin.<br />
Onnur ítøkilig ogn<br />
Onnur ítøkilig ogn, sum fevnir um rakstrartól, innbúgv<br />
og innrættingar, verða bókað til útveganarvirði frádrigið<br />
samanlagdar avskrivingar og niðurskrivingar fyri<br />
møgulig tap frá virðisminking.<br />
Avskrivingar vera gjørdar útfrá væntaðu brúkstíðini hjá<br />
ognunum, sum er 3-5 ár. Avskrivingargrundarlagið er<br />
grundað á útveganarvirði frádrigið skrapvirði.<br />
Avskrivingar og tap frá virðisminking verða innroknað í<br />
raksturin.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Sparekassen skal derfor vurdere, om tilpasning skal<br />
foretages til egne forhold, således at der er de<br />
tilpassede estimater, som danner baggrund for<br />
beregningen af den gruppevise nedskrivning. For hver<br />
gruppe af udlån og tilgodehavender fremkommer et<br />
estimat, som udtrykker den procentuelle<br />
værdiforringelse, som knytter sig til en given gruppe af<br />
udlån på balancedagen. Ved at sammenligne det<br />
enkelte udlåns oprindelige tabsrisiko og udlånets<br />
tabsrisiko ultimo den aktuelle regnskabsperiode<br />
fremkommer det enkelte udlåns bidrag til den<br />
gruppevise nedskrivning.<br />
Obligationer og aktier<br />
Værdipapirer, der er noteret på en børs, måles til<br />
dagsværdi fastsat ud fra lukkekursen på balancedagen.<br />
Unoterede værdipapirer er ligeledes optaget til<br />
dagsværdi opgjort med udgangspunkt i, hvad<br />
transaktionsprisen ville være mellem uafhængige<br />
parter. Hvor der ikke findes sådanne optages disse til<br />
kostpris.<br />
Alle løbende værdireguleringer på børsnoterede og<br />
unoterede værdipapirer resultatføres over driften under<br />
posten ”Kursreguleringer”.<br />
Grunde og bygninger<br />
Grunde og bygninger omfatter de to poster<br />
”Investeringsejendomme” og ”Domicilejendomme”. De<br />
ejendomme, som huser Sparekassens afdelinger, er<br />
rubriceret som domicilejendomme, medens øvrige<br />
ejendomme er betragtet som investeringsejendomme.<br />
Sparekassen har ingen investeringsejendomme pt.<br />
Domicilejendomme måles i balancen til omvurderet<br />
værdi, som er dagsværdien opgjort ud fra afkastmetoden<br />
fratrukket akkumulerede afskrivninger og<br />
eventuelle tab ved værdiforringelse. Afskrivninger<br />
foretages lineært over 100 år og med udgangspunkt i en<br />
vurderet scrapværdi. Grunde afskrives ikke.<br />
Afskrivninger og nedskrivninger ved værdiforringelse<br />
indregnes i resultatopgørelsen, medens stigninger i den<br />
omvurderede værdi indregnes direkte i egenkapitalen<br />
under posten ”Opskrivningshenlæggelser” med mindre<br />
stigningen modsvarer en værdinedgang, der tidligere er<br />
indregnet i resultatopgørelsen.<br />
Øvrige materielle anlægsaktiver<br />
Øvrige materielle anlægsaktiver, omfattende<br />
driftsmidler, indretning og inventar, måles i balancen til<br />
kostpris med fradrag af akkumulerede afskrivninger og<br />
nedskrivninger for eventuelle tab for værdiforringelse.<br />
Afskrivninger beregnes ud fra aktivernes forventede<br />
brugstid, som er 3-5 år. Afskrivningsgrundlaget er<br />
opgjort som kostprisen fratrukket en scrapværdi.<br />
Afskrivninger og tab ved værdiforringelse indregnes i<br />
resultatopgørelsen.<br />
32
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Eftirlønarskyldur<br />
Øll starvsfólk eru eftirlønartryggjaði og meginparturin er<br />
tryggjaður í Betri og Lív. <strong>Sparikassi</strong>n hevur eina skyldu<br />
mótvegis einum fyrrverandi starvsfólki. Tað<br />
kapitaliseraða virðið av hesi skyldu er grundað á<br />
aktuarútrokning og tikið við sum skylda í roknskapinum.<br />
Avleidd fíggjaramboð<br />
Terminshandlar, rentuswaps og onnur avleidd<br />
fíggjararboð verða mátað til dagsvirði á javnadegnum.<br />
Við trygdarviðurskiftum, sum lúka treytirnar í roknskaparkunngerðini<br />
hjá Fíggjareftilitinum fyri at verða<br />
roknað sum roknskaparlig trygging til dagsvirði verður<br />
mátað bæði trygdaramboðið sum tann tryggjaða partin<br />
av tí fíggjaramboðnum til dagsvirði á javnadegnum.<br />
Allar virðisjavningar viðvíkjandi avleiddum fíggjaramboðum<br />
umframt roknskaparliga tryggjaðir postar<br />
verða innroknaðar undir roknskaparpostin “Kursjavningar”<br />
í rakstrinum.<br />
Ábyrgdir<br />
Ábyrgdir í útistøðu hjá Sparikassanum eru upplýstar í<br />
notunum undir postinum ”Ábyrgdir og aðrar skyldur”.<br />
Um tað verður mett sannlíkt, at ein ábyrgd í útistøðu vil<br />
elva Sparikassanum eitt tap, er skyldan til hetta avsett<br />
undir roknskaparpostin “Avsett til tap uppá ábyrgdir” og<br />
førd sum útreiðsla í rakstrinum undir “Niðurskrivingar<br />
uppá útlán og áogn v.m.”.<br />
Rentuinntøkur<br />
Rentuinntøkur verða innroknaðar grundað á tann<br />
effektiva rentuháttin, sum ger, at tíðaravmarkaði<br />
parturin av stovningarprovisiónini v.m. verður roknaður<br />
uppí rentuinntøkurnar, sum verður roknaður sum<br />
partur av effektivu rentuni á láninum.<br />
Rentuinntøkur frá útlánum, sum antin eru heilt ella<br />
partvíst niðurskrivað, verða drignar frá undir roknskaparpostinum<br />
“Niðurskrivingar av útlánum og aðrari<br />
ogn v.m.”.<br />
Skattur<br />
Roknaður skattur av ársins yvirskoti verður útreiðsluførdur<br />
í rakstrinum.<br />
Útsettur skattur netto verður roknaður av teimum<br />
postum, sum stava frá tíðarfrávikum í roknskaparligum<br />
ávíkavist skattligum inntøku- / útreiðsluføring við galdandi<br />
skattasatsi á javnadegnum. Ein útsett skattaskylda<br />
er avsett undir roknskaparpostinum “Avsetingar til<br />
møguligan skatt” ella, um talan er um eitt útsett<br />
skattaaktiv bókað undir roknskaparpostinum “Útsett<br />
skattaáogn”, eftir eini varisligari meting av virðinum á<br />
ognini.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Pensionsforpligtelser<br />
Alle medarbejdere er pensionsforsikrede og<br />
hovedparten er forsikret i Betri og Lív. Sparekassen har<br />
en forpligtelse over for en tidligere medarbejder. Den<br />
kapitaliserede værdi af denne forpligtelse er<br />
aktuarmæssigt opgjort og medtaget som gæld i<br />
regnskabet.<br />
Afledte finansielle instrumenter<br />
Terminsforretninger, renteswaps og øvrige afledte<br />
finansielle instrumenter måles til dagsværdien på<br />
balancedagen.<br />
Ved sikringsforhold, der opfylder betingelserne i<br />
Finanstilsynets regnskabsbekendtgørelse for at blive<br />
betragtet som regnskabsmæssig sikring til dagsværdi,<br />
måles såvel sikringsinstrumentet som den sikrede del af<br />
de finansielle instrumenter til dagsværdien på<br />
balancedagen.<br />
Alle værdireguleringer vedrørende afledte finansielle<br />
instrumenter samt regnskabsmæssigt sikrede poster<br />
føres under posten ”Kursreguleringer” i resultatopgørelsen.<br />
Garantier<br />
Sparekassens udestående garantier er oplyst i noterne<br />
under posten ”Eventualforpligtelser”. Såfremt det<br />
vurderes sandsynligt, at en udestående garanti vil<br />
påføre Sparekassen et tab, er forpligtelsen hertil hensat<br />
under posten ”Hensættelser til tab på garantier” og<br />
udgiftsført i resultatopgørelsen under ”Nedskrivninger<br />
på udlån og tilgodehavender m.v.”.<br />
Renteindtægter<br />
Renteindtægter indregnes på grundlag af den effektive<br />
rentes metode, hvilket indebærer, at renteindtægter<br />
inkluderer den periodiserede del af stiftelsesprovisioner<br />
m.v., der er anset for at være en del af lånets effektive<br />
rente.<br />
Renteindtægter fra udlån, som enten er helt eller delvist<br />
nedskrevet fragår under posten ”Nedskrivninger på<br />
udlån og tilgodehavender m.v.”.<br />
Skatter<br />
Skat af årets overskud er udgiftsført i resultatopgørelsen.<br />
Der beregnes udskudt skat netto på de poster, som<br />
følger af den tidsmæssige forskydning i regnskabsmæssig<br />
henholdsvis skattemæssig indtægts-/udgiftsførelse<br />
med den på balancedagen gældende skattesats.<br />
En udskudt skatteforpligtelse er afsat under regnskabsposen<br />
”Hensættelser til udskudt skat” eller, hvis der er<br />
tale om et udskudt skatteaktiv bogført under posten<br />
”Udskudte skatteaktiver”, efter en forsigtig vurdering af<br />
aktivets værdi.<br />
33
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Samanlíkningartøl løgd burturúr<br />
Til teir postar, har broytingar eru hendar í<br />
roknskaparreglunum, er samanlíkning til 2008 ikki gjørd,<br />
tí hetta krevur nógv arbeiði. Tó eru einstakir<br />
roknskaparpostar umbrotnir.<br />
Segmentupplýsingar<br />
Av tí at virksemið og marknaðirnir ikki víkja frá<br />
innanhýsis, er í roknskapinum ikki upplýst um, hvussu<br />
netto rentu- og kostnaðarinntøkur og virðisjavnan er<br />
býtt uppá virkisøkir og á landafrøðiligar marknaðir.<br />
Konsernroknskapur<br />
<strong>Suðuroyar</strong>grunnurin er høvuðspartaeigari við sínum<br />
93,9 % av partabrøvunum í Sparikassnum. <strong>Suðuroyar</strong><br />
<strong>Sparikassi</strong> er ein partur av <strong>Suðuroyar</strong>grunnsins<br />
konsernroknskapi.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Udeladelse af sammenligningstal<br />
Til de poster, hvor der er sket ændringer i<br />
regnskabsreglerne, er sammenligning til 2008 udeladt,<br />
idet udarbejdelsen af disse er forbundet med stort<br />
administrativt besvær. Dog er enkelte regnskabsposter<br />
ombrudt.<br />
Segmentoplysninger<br />
På grund af at aktiviteten og markederne ikke afviger<br />
indbyrdes, er der ikke oplyst i regnskabet om, hvordan<br />
netto rente- og gebyrindtægter og kursreguleringer er<br />
fordelt på aktiviteter og geografiske markeder.<br />
Koncernregnskab<br />
<strong>Suðuroyar</strong>grunnurin er hovedaktionær med sine 93,9 %<br />
af aktierne i Sparekassen. <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> er en del<br />
af koncernregnskabet for <strong>Suðuroyar</strong>grunnin.<br />
34
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
2. Høvuðs- og lyklatøl / Hoved- og nøgletal<br />
Høvuðs- og lyklatøl eru roknað út í samsvari við krøvini í<br />
roknskaparkunngerðini.<br />
Solvensprosent<br />
Grundkapitalur x 100<br />
Vektað ogn tilsamans<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Hoved- og nøgletal er opstillet I overensstemmelse med<br />
regnskabsbekendtgørelsens krav herom.<br />
Solvensprocent<br />
Basiskapital x 100<br />
Riskovægtede aktiver<br />
Kjarnukapital- Kjarnukapitalur eftir frádrátt x 100 Kernekapital-<br />
Kernekapital efter fradrag x 100<br />
prosent Vektað ogn tilsamans<br />
procent Riskovægtede aktiver<br />
Rentan av eginogn<br />
áðrenn skatt<br />
Rentan av eginogn<br />
eftir skatt<br />
Úrslit áðrenn skatt x 100<br />
Egenkapitalforrentning<br />
før skat<br />
Resultat før skat x 100<br />
Eginogn (miðal) Egenkapital (gns.)<br />
Ársúrslit eftir skatt x 100<br />
Eginogn (miðal)<br />
Egenkapitalforrentning<br />
efter skat<br />
Årets resultat efter skat x 100<br />
Egenkapital (gns.)<br />
Vinningur pr.<br />
Vanligar inntøkur x 100 Indtjening pr.<br />
Indtægter x 100<br />
útreiðslukrónu Vanligar útreiðslur (uttan skatt) omkostningskrone Omkostninger (ekskl. skat)<br />
Rentuváði Rentuváði x 100 Renterisiko Renterisiko x 100<br />
Kjarnukapitalur eftir frádrátt Kernekapital efter fradrag<br />
Gjaldoyrapositión Valutaindikator 1 x 100 Valutaposition Valutaindikator 1 x 100<br />
Kjarnukapitalur eftir frádrátt Kernekapital efter fradrag<br />
Gjaldoyraváði Valutaindikator 2 x 100 Valutarisiko Valutaindikator 2 x 100<br />
Kjarnukapitalur eftir frádrátt Kernekapital efter fradrag<br />
Útlán í mun til<br />
innlán<br />
Útlán í mun til<br />
eginpening<br />
Útlán + niðurskriving<br />
Udlån i forhold til<br />
indlån<br />
Udlån + nedskrivinger<br />
Innlán<br />
Udlån i forhold til<br />
Indlån<br />
Útlán<br />
egenkapital<br />
Udlån<br />
Eginpening Egenkapital<br />
Útlánsvøkstur (Utlán ultimo – Utlán primo) x 100 Årets udlånsvækst (Udlån ultimo – Udlån primo) x 100<br />
Útlán primo Udlån primo<br />
Yvirdekningur í<br />
mun til lógarkrav<br />
um gjaldføri<br />
Stór engagement<br />
Ársins niðurskrivingarprosent<br />
Tøkt gjaldføri aftaná at ásetingarnar<br />
Overdækning i<br />
forhold til lovkrav Overskydende likviditet efter<br />
í FIL § 152 (nr. 2) eru loknar x 100 om likviditet<br />
opfyldelse af FIL § 152 (nr. 2) x 100<br />
10% - lógarkrav 10% - lovkrav<br />
Stór engagement<br />
Summer af store<br />
engagementer<br />
Sum af store engagementer<br />
Grundkapitalur Basiskapital<br />
Niðurskrivingar av útlánum x 100<br />
Årets nedskrivningsprocent<br />
Årets nedskrivninger på udlån x 100<br />
Úlán + ábyrgdir + niðurskrivingar Udlån + garantier + nedskrivninger<br />
35
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
3. Fimmárayvirlit / Femårsoversigt<br />
Samandráttur av rakstri / Resultatopgørelsen i sammendrag<br />
2011<br />
1.000 kr.<br />
2010<br />
1.000 kr.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2009<br />
1.000 kr.<br />
2008<br />
1.000 kr.<br />
2007<br />
1.000 kr.<br />
Rentuinntøkur netto / Netto renteindtægter........................................ 25.898 24.100 23.331 17.501 15.890<br />
Vinningsbýti av partabrøvum v.m. / Udbytte af aktier m.v………………… 125 70 99 193 57<br />
Ómaksgjøld og provisiónsinntøkur / Gebyrer og provisioner (netto)... 3.168 2.742 4.150 3.972 3.915<br />
Rentu- og ómaksgjøld netto / Netto rente- og gebyrindtægter......... 29.191 26.913 27.580 21.666 19.862<br />
Virðisjavnan / Kursreguleringer............................................................. -640 -1.410 551 489 -409<br />
Aðrar vanligar inntøkur / Andre driftsindtægter................................... 1.073 865 1.131 400 373<br />
Útreiðslur til starvsfólk og umsiting /<br />
Udgifter til personale og administration................................................ 22.318 21.878 19.236 17.773 15.316<br />
Av- og niðurskrivingar av ítøkiligum ognum /<br />
Af- og nedskrivninger på materielle aktiver........................................... 2.922 1.097 837 772 734<br />
Aðrar rakstrarútreiðslur / Andre driftsudgifter..................................... 636 1.253 2.761 693 0<br />
Niðurskrivingar av útlánum og aðrari ogn v.m. /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender m.v................................. 4.956 5.094 4.346 3.130 -716<br />
Úrslit av kapitalpørtum í assosieraðum fyritøkum /<br />
Resultat af kapitalandele i associerede virksomheder…………………... 0 0 0 0 0<br />
Úrslit áðrenn skatt / Resultat før skat............................................... -1.208 -2.954 2.082 187 4.492<br />
Skattur / Skat......................................................................................... -133 -372 375 33 448<br />
Ársúrslit / Årets resultat................................................................... -1.075 -2.582 1.707 154 4.044<br />
Samandráttur av javna / Balancen i sammendrag<br />
Ogn / Aktiver<br />
Kassapeningur og áogn hjá fíggjarstovnum og tjóðbankum /<br />
Kassebeh. samt tilgodehavender hos kreditinst. og centralbanker....... 95.941 119.051 41.437 52.617 43.051<br />
Útlán / Udlån......................................................................................... 477.579 457.105 451.124 434.149 394.422<br />
Goymsla av virðisbrøvum / Beholdning af værdipapirer....................... 102.669 139.006 105.235 102.752 18.505<br />
Materiellar ognir / Materielle aktiver.................................................... 16.805 12.460 7.555 5.429 5.869<br />
Aðrar ognir / Øvrige aktiver................................................................... 7.465 3.769 3.319 6.737 2.308<br />
Ogn tilsamans / Aktiver i alt............................................................. 700.459 731.391 608.670 601.684 464.155<br />
Skuld / Passiver<br />
Skuld til lánistovnar og tjóðb. / Gæld til kreditinst. og centralbanker... 215 2.020 1.260 12.151 1.095<br />
Innlán / Indlån....................................................................................... 648.147 672.079 549.963 542.137 414.547<br />
Onnur skuld / Øvrige passiver............................................................... 2.940 6.454 3.125 2.459 3.601<br />
Avsetingar til skyldur / Hensatte forpligtelser....................................... 797 1.227 1.866 707 768<br />
Eftirstillað kapitalinnskot / Efterstillede kapitalindskud........................ 10.096 10.012 10.266 0 0<br />
Eginpeningur / Egenkapital.................................................................... 38.264 39.599 42.190 44.230 44.144<br />
Skuld og eginpeningur tilsamans / Passiver i alt................................ 700.459 731.391 608.670 601.684 464.155<br />
Í 2009 vórðu nýggjar roknskaparreglur settar í gildi. Samanlíkningartølini eru generelt ikki tillagaði fyri undanfarin ár, tó eru einstakir roknskaparpostar<br />
umbrotnir. / I 2009 blev indført nye regnskabsregler. Sammenligningstallene er generelt ikke tilpasset for tidligere år, dog er enkelte regnskabsposter<br />
ombrudt.<br />
36
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
3. Fimmárayvirlit (framhald) / Femårsoversigt (fortsat)<br />
Lyklatøl / Nøgletal<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Solvensur og kapitalur / Solvens og kernekapital<br />
Solvensprosent / Solvensprocent.......................................................... 12,4 12,4 14,4 12,2 14,4<br />
Kjarnukapitalprosent / Kernekapitalprocent......................................... 12,4 12,4 14,4 12,2 14,4<br />
Vinningur / Indtjening<br />
Rentan av eginogn áðrenn skatt / Egenkapitalforrentning før skat...... -3,1 -7,2 4,8 0,4 10,7<br />
Rentan av eginogn eftir skatt / Egenkapitalforrentning efter skat........ -2,8 -6,3 4,0 0,4 9,6<br />
Vinningur pr. útreiðslukrónu / Indtjening pr. omkostningskrone......... 0,96 0,90 1,08 1,01 1,29<br />
Marknaðarváði / Markedsrisici<br />
Rentuváði / Renterisiko......................................................................... 1,0 1,5 4,4 2,8 0,6<br />
Gjaldoyrapositión / Valutaposition........................................................ 4,8 2,4 0,5 4,3 7,1<br />
Gjaldoyraváði / Valutarisiko.................................................................. 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0<br />
Gjaldføri / Likviditet<br />
Útlán (netto) í mun til innlán / Udlån (netto) i forhold til indlån…........ 75,5 69,7 83,7 81,6 96,3<br />
Yvirdekningur í mun til lógarkrav um gjaldføri /<br />
Overdækning i forhold til lovkrav om likviditet...................................... 211,4 267,1 199,3 168,2 39,1<br />
Lánsváði / Kreditrisici<br />
Stór engagement / Summen af store engagementer............................ 40,3 53,9 43,8 64,4 61,5<br />
Partur av áogn við niðursettari rentu /<br />
Andel af tilgodehavender med nedsat rente.......................................... 3,8 0,5 0,1 1,1 1,2<br />
Samlað niðurskrivingarprosent / Akkumuleret nedskrivningsprocent.. 2,4 3,0 1,9 1,8 1,2<br />
Ársins niðurskrivingarprosent / Årets nedskrivningsprocent............... 1,0 1,1 0,9 0,7 0,3<br />
Útlánsvøkstur / Årets udlånsvækst........................................................ 4,5 1,3 3,9 10,7 7,5<br />
Útlán í mun til eginpening / Udlån i forhold til egenkapital.................. 12,5 11,5 10,7 10,0 8,9<br />
Onnur lyklatøl / Andre nøgletal<br />
Tal á starvsfólki / Antal medarbejdere.................................................. 17 17 17 17 16<br />
Í 2009 vórðu nýggjar roknskaparreglur settar í gildi. Samanlíkningartølini eru generelt ikki tillagaði fyri undanfarin ár, tó eru einstakir roknskaparpostar<br />
umbrotnir. / I 2009 blev indført nye regnskabsregler. Sammenligningstallene er generelt ikke tilpasset for tidligere år, dog er enkelte regnskabsposter<br />
ombrudt.<br />
2011<br />
2010<br />
2009<br />
2008<br />
2007<br />
37
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
4 Rentuinntøkur / Renteindtægter<br />
Áogn í lánistovnum og tjóðbankum /<br />
Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker.......................... 1.020 316<br />
Útlán og onnur áogn / Udlån og andre tilgodehavender........................... 31.701 32.026<br />
Lánsbrøv / Obligationer............................................................................ 2.572 4.765<br />
Rentuinntøkur tilsamans / Renteindtægter i alt................................... 35.293 37.107<br />
5 Rentuútreiðslur / Renteudgifter<br />
Lánistovnar og tjóðbankar / Kreditinstitutter og centralbanker.............. 1 22<br />
Innlán og onnur skuld / Indlån og anden gæld......................................... 8.909 11.795<br />
Eftirstillað kapitalinnskot / Efterstillede kapitalindskud........................... 478 1.176<br />
Ábyrgdarpeningur / Garantikapital.......................................................... 7 15<br />
Rentuútreiðslur tilsamans / Renteudgifter i alt.................................... 9.395 13.008<br />
6 Ómaksgjøld og provisiónsinntøkur / Gebyrer og provisionsindtægter<br />
Virðisbrævahandil og goymslur / Værdipapirhandel og depoter............. 47 83<br />
Gjaldsmiðling / Betalingsformidling …………………………………………………….. 1.355 886<br />
Avgreiðslugjøld / Lånesagsgebyrer………………………………………………………. 905 724<br />
Ábyrgdarprovisión / Garantiprovision………………………………………………….. 54 399<br />
Onnur ómaksgjøld og provisiónir / Øvrige gebyrer og provisioner.......... 807 651<br />
Ómaksgjøld og provisiónsinntøkur tilsamans /<br />
Gebyrer og provisionsindtægter i alt.................................................... 3.168 2.743<br />
7 Virðisjavnan / Kursreguleringer<br />
Lánsbrøv / Obligationer............................................................................ 44 -558<br />
Partabrøv v.m. / Aktier m.v. .................................................................... -738 -853<br />
Gjaldoyra / Valuta.................................................................................... 54 0<br />
Virðisjavnan tilsamans / Kursreguleringer i alt..................................... -640 -1.410<br />
8 Aðrar vanligar inntøkur / Andre driftsindtægter<br />
Søluprovisiónir / Salgsprovisioner............................................................ 0 0<br />
Aðrar inntøkur / Øvrige indtægter........................................................... 1.073 865<br />
Aðrar vanligar inntøkur tilsamans / Andre indtægter i alt.................... 1.073 865<br />
38
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
9 Útreiðslur til starvsfólk og umsiting / Udgifter til personale og adm.<br />
Løn og samsýning til stjórn og nevnd /<br />
Lønninger og vederlag til direktion og bestyrelse<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Løn og samsýning til stjórn / Lønninger og vederlag til direction……………. 927 869<br />
Løn og samsýning til nevnd / Lønninger og vederlag til bestyrelsen……… 285 217<br />
Løn og samsýning til stjórn og nevnd tilsamans /<br />
Lønninger og vederlag til direktion og bestyrelse i alt………………………… 1.213 1.086<br />
Starvsfólkaútreiðslur / Personaleudgifter<br />
Lønir / Lønninger ..................................................................................... 8.287 8.201<br />
Eftirlønir / Pensioner................................................................................ 1.203 1.366<br />
Útreiðslur til sosiala trygd / Udgifter til social sikring............................... 890 864<br />
Starvsfólkaútreiðslur tilsamans / Personaleudgifter i alt...................... 10.379 10.431<br />
Aðrar umsitingarligarútreiðslur / Øvrige administrationsudgifter<br />
Aðrar umsitingarligarútreiðslur tilsamans /<br />
Øvrige administrationsudgifter i alt.......................................................... 10.725 10.361<br />
Útreiðslur til starvsfólk og umsiting tilsamans /<br />
Udgifter til personale og administration i alt........................................ 22.318 21.878<br />
Tal á starvsfólki / Antal beskæftigede<br />
Miðaltal á ársverkum umroknað til heiltíðarstørv /<br />
Det gns. antal beskæftigede omregnet til heltidsbeskæftigede................ 17 17<br />
Vísandi til lóg um statsligt innskot í fíggjarstovnar § 8, stk. 9 hevur <strong>Sparikassi</strong>n í<br />
útroknan og uppgerð av skattskyldugu inntøkuni bert frádrigið helmingin av<br />
samsýningini til stjórnina, ella t.kr. 435. /<br />
Med henvisning til lov om statsligt kapitalindskud i kreditinstitutter § 8, stk. 9 har<br />
Sparekassen i udregning og opgørelse af den skattepligtige indkomst kun fratrukket<br />
halvdelen af vederlaget til direktionen, eller t.kr. 435.<br />
Samsýning til grannskoðan / Revisionshonorar<br />
Samlað samsýning til aðalfundarvalt grannskoðanarvirki, sum útinnur<br />
lógarkravda grannskoðan /<br />
Samlet honorar til den generalforsamlingsvalgte revisionsvirksomhed, der<br />
udfører den lovpligtige revision.......................................................... 450 450<br />
Herav aðrar tænastur enn grannskoðan /<br />
Heraf andre ydelser end revision………………………………………………………….. 117 159<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> hevur ikki innanhýsis grannskoðan /<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> har ikke intern revision<br />
39
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
10 Niðurskrivingar av útlánum og onnur áogn v.m. /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender m.v.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Stakniðurskrivingar / Individuelle nedskrivninger<br />
Niðurskrivingar í árinum / Nedskrivninger i årets løb……………………………. 5.149 7.471<br />
Afturførdar niðurskrivingar framdar undanfarin ár /<br />
Tilbageførsel af nedskrivninger foretaget i tidligere regnskabsår............. - 915 -3.142<br />
Broyting av øðrum avsetingum /<br />
Regulering af andre hensættelser.............................................................. 422 550<br />
Staðfest tap (avskrivað) ikki áður stakniðurskrivað /<br />
Endelig tabt (afskrevet) ikke tidligere individuelt nedskrevet.................... 127 192<br />
Avseting viðvíkjandi Bankapakka I /<br />
Hensættelse vedrørende Bankpakke I....................................................... 0 1.067<br />
Inngoldið frá áður avskrivaðari áogn /<br />
Indgået på tidligere afskrevne fordringer.................................................. 172 -4<br />
Stakniðurskrivingar tilsamans / Individuelle nedskrivninger i alt.......... 4.612 6.134<br />
Bólkaniðurskrivingar / Gruppevise nedskrivninger<br />
Niðurskrivingar í árinum / Nedskrivninger i årets løb………………………….…. 831 139<br />
Bólkaniðurskrivingar tilsamans / Gruppevise nedskrivninger i alt......... 5.443 6.273<br />
Renta uppá niðurskrivaði útlán (Støk og bólkaði) /<br />
Rente af nedskrevne udlån (individuelle og gruppevise)…......................... - 487 -1.179<br />
Niðurskrivingar av útlánum og onnur áogn v.m. tilsamans /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender m.v.……………………………… 4.956 5.094<br />
11 Úrslit av kapitalpørtum í assosieraðum fyritøkum /<br />
Resultat af kapitalandele i associerede virksomheder<br />
Úrslit av kapitalpørtum í assosieraðum fyritøkum v.m. /<br />
Resultat af kapitalandele i associerede virksomheder m.v………............... 0 0<br />
Úrslit av kapitalpørtum í assosieraðum fyritøkum tilsamans /<br />
Resultat af kapitalandele i associerede virksomheder i alt..................... 0 0<br />
12 Skattur / Skat<br />
Roknaður skattur av ársvinningi / Beregnet skat af årets indkomst......... 0 0<br />
Broytingar í útsettum skatti / Regulering af udskudt skat........................ -133 -453<br />
Javnan av roknaðum skatti undanfarin ár /<br />
Regulering af tidligere års beregnet skat.................................................. 0 81<br />
Skattur tilsamans / Skat i alt................................................................ -133 -372<br />
13 Effektivt skattaprosent / Effektiv skatteprocent<br />
Skattaprosent / Selskabsskattesats……………………………………………………… 18,0 18,0<br />
Inntøkur og útreiðslur, ið skattur ikki skal roknast av /<br />
Regulering for skat af skattefrie indtægter og ikke fradragsberettigede<br />
omkostninger............................................................................................. -7,0 -1,4<br />
Javnan av roknaðum skatti undanfarin ár /<br />
Regulering af skat vedrørende tidligere år................................................ 0,0 -1,4<br />
Effektivt skattaprosent tilsamans / Effektiv skatteprocent i alt............ 11,0 15,2<br />
40
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
14 Áogn í lánistovnum og tjóðbankum býtt eftir lánitíð /<br />
Tilgodeh. hos kreditinst. og centralbanker fordelt efter restløbetid<br />
Uttan uppsøgn / Anfordringstilgodehavender......................................... 29.145 15.577<br />
Til og við 3 mánaðir / Til og med 3 mdr. .................................................. 0 0<br />
Yvir 3 mánaðir til og við 1 ár / Over 3 mdr. til og med 1 år...................... 0 0<br />
Yvir 1 ár til og við 5 ár / Over 1 år til og med 5 år..................................... 0 0<br />
Yvir 5 ár / Over 5 år...................................................................................<br />
Áogn í lánistovnum og tjóðbankum tilsamans /<br />
0 0<br />
Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker i alt................<br />
29.145 15.577<br />
Sum verður býtt soleiðis: / Der fordeles således:<br />
Áogn upp á uppsøgn í tjóðbankum /<br />
Tilgodehavender på opsigelse hos centralbanker………………………………….. 0 0<br />
Áogn í lánistovnum / Tilgodehavender hos kreditinstitutter....................<br />
Áogn í lánistovnum og tjóðbankum tilsamans /<br />
29.145 15.577<br />
Tilgodehavender hos kreditinstitutter og centralbanker i alt................<br />
29.145 15.577<br />
15 Útlán og onnur áogn til amortiseraðan kostprís /<br />
Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris<br />
Uttan uppsøgn / Anfordring..................................................................... 133 384<br />
Til og við 3 mánaðir / Til og med 3 mdr. .................................................... 31.398 27.786<br />
Yvir 3 mánaðir til og við 1 ár / Over 3 mdr. til og med 1 år...................... 32.589 32.757<br />
Yvir 1 ár til og við 5 ár / Over 1 år til og med 5 år..................................... 132.118 124.974<br />
Yvir 5 ár / Over 5 år...................................................................................<br />
Útlán og onnur áogn til amortiseraðan kostprís tilsamans /<br />
281.341 271.204<br />
Udlån og andre tilgodehavender til amortiseret kostpris i alt...............<br />
477.579 457.105<br />
Avtalurnar eru býttar eftir restlánitíð, um hesar ikki verða uppsagdar innan<br />
avtalaðan lokadag. / Aftalerne er fordelt efter restløbetid, såfremt disse ikke<br />
opsiges inden aftalt udløbsdato.<br />
Útlán og onnur áogn áðrenn niðurskriving /<br />
Udlån og tilgodehavender før nedskrivning…………………………………………… 23.121 19.720<br />
Niðurskriving / Nedskrivning………………………………………………………………… 10.889 11.390<br />
Virði av útlánum, har objektiv indikatión um virðisminking er hend<br />
tilsamans / Værdi af udlån, hvor der er indtruffet objektiv indikation for<br />
værdiforingelse i alt………………………………………………………………………………. 12.232 8.330<br />
Steðgað renturokning / Standset renteberegning<br />
Útlán og onnur áogn, har renturokning er steðgað, er við ársenda /<br />
Udlån og tilgodehavender med standset renteberegning udgør på<br />
balancetidspunktet.................................................................................... 18.842 2.249<br />
41
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
16 Virði av útlánum, har objektiv indikatión um virðisminking er hend /<br />
Værdi af udlån, hvor der er indtruffet objektiv indikation for<br />
værdiforringelse<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Sundurgreining av niðurskrivingum av útlánum /<br />
Specifikation af nedskrivninger på udlån<br />
Stakniðurskrivingar / Individuelle nedskrivninger<br />
Niðurskrivingar primo / Nedskrivninger primo......................................... 11.390 9.100<br />
Rættingar til primo/ Rettelser til primo…………………………………………………. 0 499<br />
Niðurskrivingar í árinum / Nedskrivninger i årets løb............................... 5.149 7.471<br />
Renta uppá niðurskrivaði útlán (Støk og bólkaði) /<br />
Rente af nedskrevne udlån (individuelle og gruppevise)........................... 487 1.179<br />
Afturførdar niðurskrivingar framdar undanfarin ár /<br />
Tilbageførsel af nedskrivninger foretaget i tidligere regnskabsår............. - 915 -4.312<br />
Staðfest tap, áður niðurskrivað / Endelig tabt tidligere nedskrevet………. -5.222 -2.547<br />
Niðurskrivingar ultimo / Nedskrivninger ultimo………………………………… 10.889 11.390<br />
Samlað útlán, har stakniðurskrivingar eru framdar (uppgjørt áðrenn<br />
niðurskrivingar) / Summen af udlån, hvorpå der er foretaget individuelle<br />
nedskrivninger (opgjort før nedskrivninger)………………………… 23.121 19.720<br />
Bólkaniðurskrivingar / Gruppevise nedskrivninger<br />
Niðurskrivingar primo / Nedskrivninger primo......................................... 141 2<br />
Niðurskrivingar í árinum / Nedskrivninger i årets løb............................... 831 138<br />
Niðurskrivingar ultimo / Nedskrivninger ultimo................................... 972 140<br />
Niðurskrivingar av útláni og aðrari áogn tilsamans /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender i alt…………………………………. 11.861 11.531<br />
Útlán og onnur áogn til amortiseraðan kostprís /<br />
Udlån og tilgodehavender til amortiseret kostpris<br />
Bruttoútlán / Bruttoudlån……………………………………………………………………. 492.454 472.649<br />
Amortisering av ómaksgjøldum / Gebyramortisering…………………………… 3.014 4.014<br />
Niðurskrivingar av útlánum og aðrari áogn /<br />
Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender………………………………………… 11.861 11.531<br />
Útlán og onnur ogn til amortiseraðan kostprís tilsamans /<br />
Udlån og tilgodehavender til amortiseret kostpris i alt………………………. 477.579 457.105<br />
Avsett til tap uppá ábyrgdir / Hensættelser til tab på garantier<br />
Samlaðar avsetingar uppá ábyrgdir við ársbyrjan /<br />
Akkumulerede hensættelser til tab på garantier primo………………………….<br />
0<br />
0<br />
Avsett í árinum / Hensat i året..................................................................<br />
Samlaðar avsetingar uppá ábyrgdir við ársenda /<br />
0 550<br />
Akkumulerede hensættelser til tab på garantier ultimo………………………<br />
0<br />
550<br />
42
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
% ultimo árið /<br />
% ultimo året<br />
% ultimo árið /<br />
% ultimo året<br />
17 Útlán og ábyrgdir býtt eftir sektorum og vinnum /<br />
Relative fordeling af udlån og garantier på sektorer og brancher<br />
Almennir mynduleikar / Offentlige myndigheder..................................... 2 3<br />
Vinnulív, herundir: / Erhverv, herunder:<br />
Landbúnaður, veiða og skógbrúk / Landbrug, jagt og skovbrug.......... 0 0<br />
Fiskiskapur / Fiskeri............................................................................... 2 3<br />
Framleiðsla, ráevnisvinna, hita- og streymveiting o.l. /<br />
Fremstillingsvirks., råstofudv., el-, gas-, vand- og varmeværker………… 4 4<br />
Byggivirksemi / Bygge- og anlægsvirksomhed...................................... 1 1<br />
Handil, matstovu- og hotelvirksemi /<br />
Handel, restaurations- og hotelvirksomhed........................................... 4 6<br />
Flutningur, post og telefon / Transport, post og telefon...................... 5 3<br />
Láns-, fíggjar- og tryggingarvirksemi /<br />
Kredit- og finansierings- samt forsikringsvirksomhed........................... 2 2<br />
Ognarfyrisiting og handil, handilstænasta /<br />
Ejendomsadministration og handel, forretningsservice....................... 3 2<br />
Aðrar vinnur / Øvrige erhverv............................................................... 3 4<br />
Vinnur tilsamans / Erhverv i alt................................................................. 24 25<br />
Privat / Private........................................................................................... 74 72<br />
Útlán og ábyrgdir tilsamans / Udlån og garantier i alt.......................... 100 100<br />
18 Standardtreytir / Standardvilkår<br />
Vinnukundar / Erhvervskunder<br />
Vanliga kunnu útlán til vinnukundar uttan ávaring sigast upp, óansæð um<br />
lánstreytirnar eru fylgdar ella ikki. Siður er tó, at vinnukundar vanliga fáa<br />
eina freist á 2 vikur til at inngjalda upphæddina. Vanliga verður kravt, at<br />
vinnukundar regluliga lata fíggjarligar upplýsingar inn til Sparikassan. /<br />
Typisk kan udlån til erhvervskunder opsiges uden varsel, uanset om lånet er<br />
misligholdt eller ej. Det er dog kutyme, at erhvervskunder får en frist på<br />
typisk 2 uger til at indbetale beløbet. Der stilles normalt krav om, at<br />
erhvervskunder løbende afleverer økonomiske oplysninger til Sparekassen.<br />
Privatkundar / Privatkunder<br />
Vanliga er ein uppsagnarfreist á 3 mánaðir fyri útlán. Um kundar ikki halda<br />
lánstreytirnar, er møguleiki fyri at siga láni upp uttan ávaring. Vanliga<br />
verður krav sett til kundar um fíggjarligar upplýsingar, tá talan er um nýggj<br />
lán ella broytingar til verandi lán. /<br />
Typisk er der et opsigelsesvarsel for udlån på 3 måneder. Ved kunders<br />
misligholdelse er der dog mulighed for at opsige uden varsel. Der stilles<br />
normalt krav til kunder om økonomiske oplysninger ved nylån samt<br />
ændringer til eksisterende udlån.<br />
43
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
19 Lánsbrøv til dagsvirði / Obligationer til dagsværdi<br />
Statslánsbrøv / Statsobligationer…………………………………………………………. 0 21.206<br />
Realkredit lánsbrøv / Realkreditobligationer………………………………………… 11.103 44.270<br />
Onnur lánsbrøv / Øvrige obligatiner…………………...………………………………. 95 10.308<br />
Lánsbrøv til dagsvirði tilsamans / Obligationer til dagsværdi i alt……… 11.198 75.784<br />
20 Lánsbrøv til amortiseraðan kostprís /<br />
Obligationer til amortiseret kostpris<br />
Statslánsbrøv / Statsobligationer…………………………………………………………. 38.913 5.003<br />
Realkredit lánsbrøv / Realkreditobligitioner…………………………………………. 46.878 51.211<br />
Onnur lánsbrøv / Øvrige obligatiner……………………………………………………… 0 0<br />
Lánsbrøv til amortiseraðan kostprís tilsamans /<br />
Obligationer til amortiseret kostpris i alt…………………………………………… 85.791 56.214<br />
21 Partabrøv v.m. / Aktier m.v.<br />
Partabrøv/íløgufelagsprógv sum eru skrásett á keypsskálanum í<br />
Keypmannahavn / Aktier/investeringsforeningsbeviser noteret på<br />
Københavns Fondsbørs…………………………………………………………………………. 1.242 1.500<br />
Partabrøv/íløgufelagsprógv sum eru skrásett á ørðum keypsskálanum<br />
/ Aktier/investeringsforeningsbeviser noteret på andre<br />
fondsbørser…………………………………………………………………………. 68 465<br />
Ikki skrásett partabrøv tikin við til dagsvirði/<br />
Unoterede aktier optaget til dagsværdi………………………………………. 4.370 5.003<br />
Ikki skrásett partabrøv tikin við til kostprís /<br />
Unoterede aktier optaget til kostpris……………………………………………………. 0 40<br />
Partabrøv v.m. tilsamans / Aktier m.v. i alt.......................................... 5.680 7.008<br />
22 Grundøkir og bygningar / Grunde og bygninger<br />
Endurmett virði við endan av undanfarna roknskaparári /<br />
Omvurderet værdi ved det foregående regnskabsårs afslutning.............. 9.348 5.494<br />
Tilgongd í árinum, herundir ábøtur /<br />
Tilgang i årets løb, herunder forbedringer…………………………………………….. 5.391 3.946<br />
Frágongd í árinum / Afgang i årets løb..................................................... 0 0<br />
Avskrivingar / Afskrivninger...................................................................... 33 92<br />
Virðisbroytingar, sum í árinum eru førdar beinleiðis á eginpeningin /<br />
Værdiændr., som i løbet af året er indregnet direkte på egenkap…………. 0 0<br />
Virðisbroytingar, sum í árinum eru førdar i rakstrarroknskapin /<br />
Værdiændringer, som i løbet af året er indregnet i resultatopgørelsen… -1.732 0<br />
Aðrar broytingar / Andre ændringer........................................................ -161 0<br />
Endurmett virði ultimo / Omvurderet værdi ultimo………………..………… 12.813 9.348<br />
Uttanhýsis fakfólk hevur verið við at mett um virðið á avgreiðslubygningunum.<br />
/ Ekstern ekspert har medvirket ved målingen af værdien af<br />
domicilejendomme.<br />
44
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
23 Onnur ítøkilig ogn / Øvrige materielle aktiver<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Kostprísurin / Kostprisen<br />
Kostprísurin við endan av undanfarna roknskaparári uttan av- og<br />
niðurskrivingar / Kostprisen ved foregående regnskabsårs afslutning uden<br />
af- eller nedskrivninger..................................................................... 13.151 11.095<br />
Tilgongd í árinum, herundir ábøtur /<br />
Tilgang i årets løb, herunder forbedringer................................................ 2.037 2.056<br />
Frágongd í árinum / Afgang i årets løb.................................................... 0 0<br />
Samlaði kortprísurin við ársenda /<br />
Den samlede kostpris på balancetidspunktet....................................... 15.188 13.151<br />
Niður- og avskrivingar / Ned- og afskrivninger<br />
Niður- og avskrivingar við endan av undanfarna roknskaparári /<br />
Ned- og afskrivninger ved det foregående regnskabsårs afslutning......... 10.039 9.034<br />
Avskrivingar í árinum / Årets afskrivninger............................................... 1.157 1.005<br />
Samlaðar av- og niðurskrivingar við ársenda /<br />
De samlede af- og nedskrivninger på balancetidspunktet..................... 11.196 10.039<br />
Onnur ítøkilig ogn við ársenda tilsamans /<br />
Øvrige materielle aktiver i alt på balancetidspunktet........................... 3.992 3.112<br />
24 Útsett skattaogn / Udskudte skatteaktiver<br />
Útsett skattaáogn primo / Udskudte skatteaktiver primo………….............. 890 518<br />
Broyting útsettum skatti / Ændring i udskudt skat………………………………… 133 372<br />
Útsettur skattaáogn við ársenda / Udskudte skatteaktiver ultimo……… 1.023 890<br />
Tann uppgjørda skattaognin viðv. hesum postunum í fíggjarstøðuni: / Det<br />
opgjorte udskudte skatteaktiv relaterer sig til følgende balanceposter:<br />
Ítøkilig ogn / Materielle aktiver................................................................ 695 258<br />
Skattligt hall / Skattemæssigt underskud……………………………………………… 328 632<br />
Útsettur skattur netto / Udskudt skat netto……………………………………… 1.024 890<br />
Útsetti skatturin er roknaður við / Udskudt skat er beregnet med………... 18,0% 18,0%<br />
45
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
25 Skuld til lánistovnar og tjóðbankar /<br />
Gæld til kreditinstitutter og centralbanker<br />
Uttan uppsøgn / Anfordring..................................................................... 215 2.020<br />
Innlán við uppsøgn / Indlån med opsigelsesvarsel<br />
Til og við 3 mánaðir / Til og med 3 mdr. .................................................. 0 0<br />
Yvir 3 mánaðir til og við 1 ár / Over 3 mdr. til og med 1 år...................... 0 0<br />
Yvir 1 ár til og við 5 ár / Over 1 år til og med 5 år..................................... 0 0<br />
Yvir 5 ár / Over 5 år................................................................................... 0 0<br />
Skuld til lánistovnar og tjóðbankar tilsamans /<br />
Gæld til kreditinstitutter og centralbanker i alt..................................... 215 2.020<br />
Sum verður býtt soleiðis: / Der fordeles således:<br />
Skuld til lánistovnar / Gæld til kreditinstitutter........................................ 215 2.020<br />
Skuld til tjóðbankar / Gæld til centralbanker........................................... 0 0<br />
Skuld til lánistovnar og tjóðbankar tilsamans /<br />
Gæld til kreditinstitutter og centralbanker i alt..................................... 215 2.020<br />
26 Innlán og onnur skuld / Indlån og anden gæld<br />
Uttan uppsøgn / Anfordring..................................................................... 332.083 314.391<br />
Innlán við uppsøgn / Indlån med opsigelsesvarsel<br />
Til og við 3 mánaðir / Til og med 3 mdr. .................................................. 36.680 35.290<br />
Yvir 3 mánaðir til og við 1 ár / Over 3 mdr. til og med 1 år...................... 279.384 322.397<br />
Yvir 1 ár til og við 5 ár / Over 1 år til og med 5 år..................................... 0 0<br />
Yvir 5 ár / Over 5 år......................................................................... 0 0<br />
Innlán og onnur skuld tilsamans / Indlån og anden gæld i alt.............. 648.147 672.078<br />
Sum verður býtt soleiðis: / Der fordeles således:<br />
Uttan uppsøgn / Anfordring..................................................................... 332.083 314.391<br />
Við uppsøgn / Med opsigelsesvarsel........................................................ 179.469 207.170<br />
Tíðarinnskot / Tidsindskud........................................................................ 116.088 132.029<br />
Serligir innlánshættir / Særlige indskudsformer....................................... 20.507 18.488<br />
Innlán og onnur skuld tilsamans / Indlån og anden gæld i alt.............. 648.147 672.079<br />
27 Avsetingar til eftirløn og líknandi skyldur /<br />
Hensættelser til pensioner og lignende forpligtelser<br />
Fyrrverandi limir í stjórn / Førhenværende medlemmer af direktion……. 648 677<br />
Avsett til indskydergarantifonden / Hensat indskydergarantifonden ……. 149 0<br />
Avsetingar til eftirlønir og líknandi skyldur tilsamans /<br />
Hensættelser til pensioner o.l. forpligtelser i alt………………………………… 797 677<br />
46
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
28 Eftirstillað kapitalinnskot / Efterstillede kapitalindskud<br />
Sum verður býtt soleiðis: / Der fordeles således:<br />
Yvir 1 ár til og við 5 ár / Over 1 år til og med 5 år 10.096 10.012<br />
Yvir 5 ár / Over 5 år 0 0<br />
Eftirstillað kapitalinnskot tilsamans / Efterstillede kapitalindskud i alt 10.096 10.012<br />
Lánið á t.kr. 10.096 er innroknað sum hybrid kapitalur. Í møguligum<br />
konkursi ella likvidatión stendur lánið aftanfyri alla aðra eftirstillaða skuld.<br />
Statslánið á t.kr. 10.097 via Bankapakka II er í postinum, lánið er avtalað í<br />
oktobur 2009, við einum rentusatsi á 11,31%. Við í uppgerðini av<br />
grundkapitali verða tær t.kr. 10.097 íroknaðar sum hybrid kjarnukapitalur á<br />
t.kr. 10.096 (frádrigið stovningarkostað). Hybrid kapitalurin kann í fyrsta lagi<br />
afturgjaldast í 2013. Rentutilskrivingin er steðgað í 2011, tí Eginpeningurin<br />
er lægri enn Partapeningurin.<br />
/ Lånet på i alt 10.096 t.kr. er optaget som hybrid kapital. I tilfælde af<br />
konkurs eller likvidation er lånet efterstillet al anden efterstillet gæld.<br />
Statslånet på 10.097 t.kr. via Bankpakke II indgår i posten, statslånet er<br />
indgået i oktober 2009, med rentesats på 11,31%. Ved opgørelse af<br />
basiskapital medregnes de 10.012 t.kr. som hybrid kernekapital på 10.096<br />
t.kr. (fradrag for stiftelsesomkostninger). Hybridkapitalen kan tidligst<br />
indfries i 2013. Rentetilskrivningen er standset i 2011, fordi Egenkapitalen<br />
er minde end Aktiekapitalen.<br />
29 Eventual skyldur / Eventualforpligtelser<br />
Ábyrgdir v.m. / Garantier m.v.<br />
Fíggjarábyrgdir / Finansgarantier............................................................... 7.129 6.112<br />
Aðrar ábyrgdir / Øvrige garantier............................................................. 507 1.787<br />
Ábyrgdir v.m. tilsamans / Garantier m.v. i alt...................................... 7.636 7.899<br />
Ábyrgdir brutto / Brutto garantier……………………………………………………….. 7.636 8.449<br />
Avsetingar uppá ábyrgdir /<br />
Hensættelser til tab på garantier.......................................................... 0 -550<br />
Ábyrgdir tilsamans / Garantier i alt…………………………………………………… 7.636 7.899<br />
47
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Nota / Note 30. Avleidd fíggjaramboð / Afledte finansielle instrumenter<br />
Avleidd fíggjaramboð verða einans nýtt til at tryggja<br />
váða Sparikassans. Gjaldoyra- og rentusáttmálar verða<br />
nýttir til at tryggja gjaldoyra- og rentuváða Sparikassans.<br />
Tryggingin verður ongantíð 100%. Tí hevur <strong>Sparikassi</strong>n<br />
ein eginváða, hóast hann er sera lítil. <strong>Sparikassi</strong>n hevur<br />
eingi avleidd fíggjaramboð pr. 31.12.2011.<br />
Nota / Note 31. Fíggjarligir váðar og politikkur og mál fyri stýring av fíggjarligum váðum /<br />
Finansielle risici og politikker og mål for styring af finansielle risici<br />
Váðar kunnu vera av ymiskum slag. Endamálið við<br />
mannagongdum Sparikassans viðvíkjandi váðastýring, er<br />
at avmarka tap, ið kunnu standast av m.a. óvæntaðari<br />
gongd á fíggjarmarknaðinum.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n mennir alsamt síni amboð til at finna og<br />
stýra teimum váðum, ið dagliga ávirka Sparikassan.<br />
Nevndin ásetir yvirskipaðu rammurnar og<br />
meginreglurnar fyri váða- og kapitalstýring og fær<br />
alsamt frágreiðingar um váðagongdina, og<br />
váðarammurnar verða brúktar.<br />
Lániváði<br />
Tann størsti váðin er lániváðin. Mannagongdir Sparikassans<br />
at stýra lániváðanum eru tí skipaðar við tí fyri<br />
eyga at tryggja, at viðskifti við kundar og lánistovnar<br />
altíð eru innan fyri tær rammur og trygdakrøv, ið nevnd<br />
Sparikassans hevur ásett. Handil við ”fíggjartólum” er<br />
avmarkaður til lánistovnar, ið hava høgt kredittvirði.<br />
Somuleiðis eru ásettar mannagongdir, ið avmarka váðan<br />
mótvegis øllum lánistovnum, ið <strong>Sparikassi</strong>n hevur<br />
handilsligt samband við. Størri útlán eru tryggjað við<br />
nøktandi trygd.<br />
Samlaði lániváðin (kredittváðin) er samansettur av<br />
upphæddum, ið eru at finna bæði innan og uttan<br />
fíggjarjavnan. Lániváðin fevnir um vanligt<br />
sparikassavirksemi eins og handilsvirksemi.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n fylgir alsamt hvørjum einstøkum útláni og<br />
ábyrgd yvir 300 t. kr. hjá privatkundum og vinnulívskundum.<br />
Øðrum útlánum og ábyrgdum verður hildið<br />
eyga við bólkavís, tó soleiðis, at eru objektivar<br />
ábendingar um ein trupulleika, verða hesi mál mett<br />
hvørt fyri seg.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Afledte finansielle instrumenter anvendes alene til<br />
afdækning af Sparekassens risici. Valuta- og<br />
rentekontrakter anvendes til afdækning af Sparekassens<br />
valuta- og renterisici. Afdækningerne kan ikke matches<br />
100%, hvorfor Sparekassen har en egenrisiko, der dog er<br />
særdeles beskeden. Sparekassen har ingen afledte<br />
finansielle instrumenter pr. 31.12.2011.<br />
Sparekassen er eksponeret over for forskellige typer af<br />
risici. Formålet med Sparekassens politikker for<br />
risikostyring er at minimere de tab, der kan opstå som<br />
følge af bl.a. uforudsigelig udvikling på de finansielle<br />
markeder.<br />
Sparekassen udvikler løbende sine værktøjer til<br />
identifikation og styring af de risici, som til daglig<br />
påvirker Sparekassen. Bestyrelsen fastlægger de<br />
overordnede rammer og principper for risiko- og<br />
kapitalstyring og modtager løbende rapportering om<br />
udvikling i risici og udnyttelse af de tildelte<br />
risikorammer.<br />
Kreditrisiko<br />
De væsentligste risici i Sparekassen vedrører i sagens<br />
natur kreditrisiko. Sparekassens risikostyringspolitikker<br />
er derfor tilrettelagt med henblik på at sikre, at<br />
transaktioner med kunder og kreditinstitutter til<br />
stadighed ligger inden for de af bestyrelsen vedtagne<br />
rammer og forventede sikkerheder. Modparter til<br />
derivater er begrænset til at være kreditinstitutter, der<br />
har en høj kreditværdighed. Der er endvidere vedtaget<br />
politikker, der begrænser eksponeringen i forhold til<br />
ethvert kreditinstitut, som Sparekassen har forretninger<br />
med. Større udlån er dækket ved tilstrækkelig likvid<br />
sikkerhed.<br />
Den samlede krediteksponering er sammensat af<br />
balanceførte og ikke balanceførte poster. Eksponeringen<br />
omfatter både den almindelige sparekasseforretning og<br />
handelsaktiviteterne.<br />
Sparekassen følger løbende alle udlån og garantier over<br />
300 t.kr. på private kunder og 300 t.kr. på erhvervskunder<br />
på individuel basis. Øvrige udlån og garantier<br />
overvåges på gruppevis basis dog sådan, at når<br />
objektive indikatorer viser, at der kan opstå et konkret<br />
problem med et engagement, bliver disse ligeledes<br />
vurderet individuelt.<br />
48
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Sparikassi</strong>n flokkar kundarnar í bólkar svarandi til tann<br />
váða, sum verður hildin at knýta seg til tann einstaka<br />
kundan. Flokkingin av privatkundum verður gjørd við<br />
støði í peningi, kundin hevur at ráða yvir, trygd og ogn,<br />
meðan vinnulívskundar verða flokkaðir eftir vinningi,<br />
eginogn og trygd.<br />
Marknaðarváði<br />
Marknaðarváði Sparikassans verður stýrdur eftir<br />
fastløgdum mørkum fyri fleiri ymisk váðamál. Uppgerð,<br />
eftiransing og frágreiðing um marknaðarváðan fer fram<br />
vikuvís. Umsitingardeildin skrivar frágreiðing.<br />
Stjórnin fær dagliga frágreiðing um váðan. Nevndin fær<br />
eina ferð um mánaðin frágreiðing um gongdina í<br />
marknaðarváðanum.<br />
• Rentuváði<br />
Ávirkan, ið broyting av rentuni á 1% hevur á<br />
dagsvirði<br />
Rentuváðin verður útroknaður samsvarandi vegleiðing<br />
frá Fíggjareftirlitinum.<br />
• Partabrævaváði<br />
Mannagongdir fyri íløgur í partabrøv<br />
Hámarks váði<br />
Í leiðreglunum frá nevndini til stjórn Sparikassans er<br />
ásett eitt hámark fyri váðan, ið <strong>Sparikassi</strong>n hevur loyvi til<br />
at átaka sær.<br />
• Gjaldoyraváði<br />
Hvørji gjaldoyru eru loyvd í Sparikassanum<br />
Mannagongdir fyri hámarks váða<br />
<strong>Sparikassi</strong>n hevur viðtikið rættningslinjur fyri, hvørji<br />
gjaldoyru eru loyvd at átaka sær váða av.<br />
Gjaldførisváði<br />
• Gjaldførisstýring<br />
• Gjaldføristilbúgving<br />
Gjaldføristilbúgvingin verður stýrd við at hava nóg mikið<br />
av gjaldføri og lætt umsetiligum virðisbrøvum, at hava<br />
kreditmøguleikar og at kunna enda marknaðarpositiónir.<br />
Gjaldføristilbúgvingin verður ásett sambært<br />
einum máli um at tryggja eina nøktandi gjaldføristilbúgving.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n miðar eftir at hava betri gjaldføri<br />
enn kravt verður í lógini um fíggjarligt virksemi.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> hevur gott gjaldføri í 2011.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n ansar alsamt eftir gjaldførinum og ger<br />
stresstestir í aktivu stýringini av Sparikassanum.<br />
Nevndin í Sparikassanum fær mánaðarliga frágreiðing<br />
um gongdina í gjaldførisváðanum. Nevndin hevur sum<br />
mál, at hava ein yvirdekning á í minsta lagi 100%.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Sparekassen klassificerer kunderne i grupper i<br />
overensstemmelse med den risiko, der vurderes at være<br />
forbundet med lån til den enkelte kunde. Klassificeringen<br />
sker for privatkunder på baggrund af rådighedsbeløb,<br />
sikkerhed og reel formue, mens erhvervskunder<br />
klassificeres efter indtjening, egenkapital og sikkerhed.<br />
Markedsrisiko<br />
Sparekassens markedsrisiko styres via fastsatte limits<br />
for en lang række af risikomål. Opgørelse, overvågning<br />
og rapportering af markedsrisici sker på ugebasis.<br />
Rapporteringen udarbejdes af administrationsafdelingen.<br />
Direktionen modtager dagligt rapportering om risici.<br />
Bestyrelsen modtager rapportering om udvikling i<br />
markedsrisici på månedsbasis.<br />
• Renterisiko<br />
Effekt af ændring i renten på 1%-point på<br />
dagsværdier<br />
Renterisikoen beregnes i overensstemmelse med<br />
Finanstilsynets vejledning.<br />
• Aktierisiko<br />
Politik for investering i aktier<br />
Max. eksponering<br />
I bestyrelsens retningslinjer til direktionen er der<br />
indbygget et maksimum for den risiko, Sparekassen må<br />
påtage sig.<br />
• Valutarisiko<br />
Hvilke valutaer er tilladt i Sparekassen<br />
Politik for max. eksponering<br />
Sparekassen har vedtaget retningslinjer for, hvilke<br />
valutaer det er tilladt at have en eksponering i.<br />
Likviditetsrisiko<br />
• Likviditetsstyring<br />
• Likviditetsberedskab<br />
Sparekassens likvide beredskab bliver styret ved at<br />
opretholde tilstrækkelige likvider, ultralikvide<br />
værdipapirer, tilstrækkelige kreditfaciliteter samt evnen<br />
til at lukke markedspositioner. Det likvide beredskab<br />
fastlægges ud fra en målsætning om at sikre et<br />
tilstrækkeligt og stabilt likvidt beredskab. Sparekassen<br />
tilstræber at have en overdækning i forhold til kravene i<br />
lov om finansiel virksomhed.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> har i 2011 en god likviditet.<br />
Sparekassen overvåger løbende sin likviditet og udfører<br />
stresstest, som et aktivt led i styringen af Sparekassen.<br />
Bestyrelsen modtager rapportering om udviklingen i<br />
likviditetsrisici på månedsbasis. Bestyrelsen som mål en<br />
overdækning på minst 100%.<br />
49
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
Rakstrarváði<br />
Fyri at minka um tapsvandan orsakað av rakstrarváða<br />
hevur <strong>Sparikassi</strong>n ásett fleiri mannagongdir. Ein týðandi<br />
partur av hesum er trygdarmannagongdin, ið setir eina<br />
røð av krøvum til IT og starvsfólk, og sum eisini setir<br />
fleiri minstukrøv til handfaring av viðkvomum<br />
upplýsingum. Harumframt arbeiðir <strong>Sparikassi</strong>n júst nú<br />
við neyðætlanum fyri IT, ið skulu avmarka tap í<br />
sambandi við vantandi IT tøkni ella aðra líknandi<br />
kreppustøðu. <strong>Sparikassi</strong>n vil fegin hava eitt gott<br />
eftiransingarumhvørvi og hevur tí eisini ásett fleiri<br />
aðalkrøv fyri, hvussu eftiransingin skal skipast.<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> er ein lítil peningastovnur og er<br />
sostatt bundin av ávísum lyklastarvsfólkum. Tískil roynir<br />
<strong>Sparikassi</strong>n í størst møguligan mun at útbúgva starvsfólk<br />
á økjum, ið <strong>Sparikassi</strong>n metir seg koma at hava størstan<br />
tørv á í nærmastu framtíð.<br />
<strong>Sparikassi</strong>n hevur sett á stovn eitt eftirlit, ið skal verða<br />
við til at tryggja, at stovnurin alsamt livir upp til<br />
uttanhýsis- eins og innanhýsis krøv<br />
<strong>Sparikassi</strong>n arbeiðir í hesum døgum við fyrimyndum og<br />
framferðarhættum sum lið í teimum nýggju kapitaldekkningsreglunum.<br />
Tað er politikkur Sparikassans, at<br />
rakstrarváðin alsamt verður avmarkaður við atliti til teir<br />
kostnaðir, ið standast av hesum.<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Operationel risiko<br />
Sparekassen har med henblik på at mindske tab som<br />
følge af operationelle risici udarbejdet flere politikker.<br />
En central del heraf er sikkerhedspolitikken, der stiller en<br />
række krav til IT og personale, ligesom den stiller en<br />
række minimumskrav til håndtering af følsomme<br />
oplysninger. Herudover udarbejder Sparekassen i<br />
øjeblikket nødplaner for IT, som skal begrænse tab i<br />
tilfælde af manglende IT-faciliteter eller anden lignende<br />
krisesituation. Sparekassen ønsker et stærkt kontrolmiljø<br />
og har derfor også udarbejdet en række standarder for,<br />
hvorledes kontrol skal foregå.<br />
Sparekassen er qua sin størrelse afhængig af visse<br />
nøglemedarbejdere. Sparekassen søger i videst muligt<br />
omfang at uddanne medarbejdere på områder, hvor det<br />
vurderes, at Sparekassen har den største afhængighed.<br />
Sparekassen har etableret en compliancefunktion, der<br />
skal medvirke til at sikre, at vi til enhver tid lever op til<br />
eksterne såvel som interne krav.<br />
Sparekassen arbejder p.t. med modeller og metoder som<br />
led i de nye kapitaldækningsregler. Det er Sparekassens<br />
politik, at de operationelle risici til stadighed begrænses<br />
under hensynstagen til de omkostninger, der er<br />
forbundet hermed.<br />
50
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Nota / Note 32. Gjaldoyraváði / Valutaeksponering<br />
2011 2010<br />
t.kr. t.kr.<br />
Gjaldoyrabýti býtt eftir høvuðsgjaldoyrum (netto) /<br />
Valutafordeling på hovedvalutaer (netto):<br />
EUR 15 68<br />
GBP 7 21<br />
SEK 13 536<br />
CHF 0 -748<br />
USD 8 189<br />
NOK 135 372<br />
CAD 1 0<br />
YEN 10 0<br />
Onnur gjaldoyru / Øvrige 0 18<br />
189 456<br />
Ogn í fremmandum gjaldoyra tilsamans / Aktiver i fremmed valuta i alt 189 1.204<br />
Skuld í fremmandum gjaldoyra tilsamans / Passiver i fremmed valuta i alt 0 748<br />
Gjaldoyraábending 1 (gjaldoyrapositión) / Valutaindikator 1 (valutaposition) 4,8 0,9<br />
Gjaldoyraábending 2 (gjaldoyraváði) / Valutaindikator 2 (valutarisiko) 0 37<br />
Gjaldoyraábending 1 verður uppgjørd sum samløgan av størsta talvirðinum av ognum ella nettoskuld. Ábending 1 vísir<br />
eitt mát fyri samlaða gjaldoyraváðanum. /<br />
Valutaindikator 1 opgøres som summen af den største numeriske værdi af aktiver (lang position) eller nettogæld.<br />
Indikator 1 viser et mål for den samlede valutarisiko.<br />
Gjaldoyraábending 2 er grundað á ein hagfrøðiligan kanningarhátt, har tær søguligu upplýsingarnar eru uppgjørdar av<br />
donskum myndugleikum og vísa samlaða tapsváðan. /<br />
Valutaindikator 2 er baseret på en statistisk metode, hvor de historiske data er gjort op af de danske myndigheder og er<br />
et udtryk for den samlede tabsrisiko.<br />
51
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
33 Nærstandandi partar / Nærstående parter<br />
Allir handlar millum nærstandandi partar verða framdir til<br />
marknaðartreytir. / Alle transaktioner med nærstående parter sker på<br />
markedsvilkår.<br />
Nærstandandi partar við avgerandi ávirkan á peningastovnin: /<br />
Nærstående parter med bestemmende indflydelse over<br />
pengeinstituttet:<br />
Eingin hevur avgerandi ávirkan á peningastovnin. /<br />
Ingen har bestemmende indflydelse over pengeinstituttet.<br />
Stjórn og nevnd / Direktion og bestyrelse<br />
Stødd av lánum, veðsetingum, kautiónum og ábyrgdum, og tilhoyrandi<br />
trygdir stovnað til niðanfyrinevndu limum í leiðsluni: / Størrelsen af lån,<br />
pant, kaution eller garantier samt tilhørende sikkerhedsstillelse stiftet<br />
for nedennævnte ledelsesmedlemmer:<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
2011 2010<br />
1.000 kr. 1.000 kr.<br />
Lán / Lån<br />
Stjórn, rentustig 5,7% / Direktion, rentesats 5,7%................................... 2.483 2.424<br />
Nevnd, rentustig 4,7% - 5,7% / Bestyrelse, rentesats 4,7% -5,7%............ 1.209 1.318<br />
Trygdir / Sikkerhedsstillelse<br />
Stjórn / Direktion...................................................................................... 2.483 2.424<br />
Nevnd / Bestyrelse.................................................................................... 1.209 1.318<br />
Millumverandini eru veitt til marknaðartreytir, bæði rentu- og<br />
ábyrgdarómaksgjaldssatsir. / Engagementerne er ydet på markedsmæssige<br />
vilkår, såvel rente- som garantiprovisionssatser.<br />
34 Partaeigarar, sum eiga meir enn 5 % av partapeninginum /<br />
Aktionærer, som ejer mere end 5 % af aktiekapitalen<br />
<strong>Suðuroyar</strong>grunnurin<br />
FO-900 Vágur<br />
Tað eru útgivin 40.108 stk. partabrøv við áljóðanði virði á 1.000 kr. /<br />
Der er udstedt 40.108 stk. aktier med pålydende værdi 1.000 kr.<br />
52
Nota /<br />
Note<br />
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
35 Partabrævaogn í <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F við ársenda hjá nevnd og<br />
stjórn /<br />
Aktiebesiddelse í <strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F ved årsafslutning hos<br />
bestyrelse og direktion<br />
Tal av partabrøvum<br />
Eginpartabrøv /<br />
Antal aktier<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
Partabrøv<br />
tilsamans /<br />
Aktier i alt<br />
Nevnd / Bestyrelse<br />
Egne aktier<br />
Nærstandandi /<br />
Nærstående<br />
Lars Djurhuus (formaður / formand) 3 1 4<br />
Malfriður Danberg (næstformaður / næstformand) 1 3 4<br />
Óli Holm 1 6 7<br />
Gudfinn Olsen 3 13 16<br />
Mannbjørn Tausen 15 10 25<br />
Hans Petur Joensen 3 0 3<br />
Stjórn / Direktion<br />
Søren L. Bruhn (stjóri / direktør) 2 12 14<br />
53
<strong>Suðuroyar</strong> <strong>Sparikassi</strong> P/F<br />
<strong>Notur</strong> / <strong>Noter</strong><br />
54