Magasinet Norden nr. 1 - Forsiden - Foreningen Norden
Magasinet Norden nr. 1 - Forsiden - Foreningen Norden
Magasinet Norden nr. 1 - Forsiden - Foreningen Norden
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
8<br />
HISTORIE OG POLITIKK I NORDEN<br />
Helsingforsavtalet 50 år!<br />
Det nordiska samarbetets grundlag<br />
Det nordiska samarbetet firar två jubileer i år, Nordiska rådet blir 60 år och Helsingforsavtalet<br />
fyller 50. Det senare slöts den 23:e mars 1962 och kom att bli grunden för det moderna<br />
Nordiska samarbetet. TEXT: CLAES WIKLUND, HUVUDREDAKTÖR FÖR NORDISK TIDSKRIFT FÖR VETENSKAP, KONST OCH<br />
INDUSTRI OCH TIDIGARE UTSKOTTSSEKRETERARE OCH PARTIGRUPPSEKRETERARE I NORDISKA RÅDET.<br />
När sexstatsmarknaden EEC bildades<br />
1957 kontrade de så kallade ”yttre sju”<br />
med att skapa frihandelsområdet EFTA.<br />
Danmark, Norge och Sverige var med<br />
från början. Sommaren 1961 beslutade<br />
EFTA-medlemmen Storbritannien att söka<br />
medlemskap i EEC. Kort därefter följde Danmark<br />
i britternas fotspår. Den marknadspolitiska<br />
splittring som riskerade att uppstå i<br />
<strong>Norden</strong> lämnade inte Nordiska rådets svenske<br />
kanslichef Gustaf Petrén någon ro. Han<br />
föreslog sin delegationsordförande Bertil<br />
Ohlin en långsiktig nordisk handelspolitisk<br />
uppgörelse och skissade också lämpliga former<br />
för en sådan. Folkpartiledaren nappade<br />
på Petréns förslag och föreslog hösten 1961<br />
att en bindande juridisk konvention om det<br />
nordiska samarbetet skulle ingås.<br />
Snabbt väcktes medlemsförslaget A 23<br />
av Bertil Ohlin, finländske talmannen Karl<br />
August Fagerholm och norske stortingsrepresentanten<br />
Finn Moe (A). Man ville slå fast<br />
vad som redan uppnåtts inom nordiskt samarbete<br />
i form av passunion, gemensam arbetsmarknad,<br />
socialkonvention och mycket<br />
annat. Trots upprepade påstötningar lyckades<br />
man inte få med någon från Danmark<br />
på förslaget.<br />
Nordiska rådets chefstjänstemän, med<br />
Gustaf Petrén i spetsen, arbetade hårt med<br />
att konkretisera vad som borde ingå i en<br />
kommande nordisk överenskommelse.<br />
Tre huvudskäl angavs för att ingå överenskommelsen:<br />
1. Vid förhandlingar med EEC om en nordisk<br />
förbehållsklausul skulle man kunna hänvisa<br />
till ett samlat dokument.<br />
2. Den tilltänkta nordiska överenskommelsen<br />
skulle göra det möjligt för de nordiska<br />
länderna att fortsätta sitt samarbete<br />
inbördes utan att mötas av anklagelser från<br />
01/2012 www.norden.no<br />
Fra undertegnelsen av Helsingforsavtalen 23. mars 1962.<br />
EEC:s sida om diskriminering utåt.<br />
3. Den nordiska överenskommelsen skulle<br />
göra det möjligt för Finland att fortsatt medverka<br />
i det nordiska samarbetet även om<br />
man inte blev associerad medlem av EEC.<br />
Parallellt med de nordiska förhandlingarna<br />
blossade den s.k. notkrisen upp hösten<br />
1961. Sovjetunionen hade i en diplomatisk<br />
not till Finland aktualiserat militära konsultationer<br />
i enlighet med 1948 års vänskaps-<br />
och biståndspakt. Den sovjetiska framstöten<br />
slog ned som en bomb inte bara i Helsingfors<br />
utan även i de övriga nordiska huvudstäderna.<br />
President Kekkonen begav sig till<br />
Novosibirsk för att lugna de sovjetiska ledarna.<br />
De tveksamheter som funnits inte bara<br />
på dansk utan även norsk sida mot att ingå<br />
en förpliktande nordisk samarbetsöverenskommelse<br />
tonade bort under intryck av notkrisen.<br />
Norska Høyres ledande politiker John<br />
Lyng frågade vid det nordiska toppmötet<br />
i Hangö i november 1961 om Finland ansåg<br />
det vara viktigt med en nordisk samarbetsöverenskommelse.<br />
När statsminister Miettunen<br />
intygade att så var fallet godtog också<br />
Lyng konventionsförslaget.<br />
På vägen mot undertecknandet vid<br />
Nordiska rådets 10:e session i Helsingfors<br />
skedde betydande inskränkningar i den nordiska<br />
samarbetsöverenskommelsen. Regeringstjänstemännen<br />
ersatte systematiskt alla<br />
förpliktande skall i konventionsutkastet med<br />
det mera icke förpliktande bör. De finländska<br />
kommunisterna med Aarne Saarinen i spetsen<br />
lät sig ändå inte bevekas. Särskilt kritiska var<br />
de mot det nordiska avtalets koppling till EEC.<br />
Med 56 röster mot fyra antog Nordiska rådet<br />
rekommendationen om att ingå den nordiska<br />
samarbetsöverenskommelsen dvs. Helsingforsavtalet.<br />
Avtalet undertecknades av de fem<br />
nordiska regeringarna den 23:e mars 1962.<br />
Detta datum har framför allt i Finland använts<br />
som tidpunkt för att fira <strong>Norden</strong>s Dag.