Seksuelle krenkelser via nettet - hvor stort er problemet - Nova
Seksuelle krenkelser via nettet - hvor stort er problemet - Nova
Seksuelle krenkelser via nettet - hvor stort er problemet - Nova
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
<strong>hvor</strong> <strong>stort</strong> <strong>er</strong> <strong>problemet</strong>?<br />
HELLE SUSEG<br />
ANNE SKEVIK GRØDEM<br />
KIRSTI VALSET<br />
SVEIN MOSSIGE<br />
Norsk institutt for forskning om<br />
oppvekst, velf<strong>er</strong>d og aldring<br />
NOVA Rapport 16/2008
Norsk institutt for forskning om oppvekst, velf<strong>er</strong>d og aldring (NOVA) ble<br />
opprettet i 1996 og <strong>er</strong> et statlig forvaltningsorgan med særskilte fullmakt<strong>er</strong>.<br />
Instituttet <strong>er</strong> administrativt und<strong>er</strong>lagt Kunnskapsdepartementet (KD).<br />
Instituttet har som formål å drive forskning og utviklingsarbeid som kan bidra<br />
til økt kunnskap om sosiale forhold og endringsprosess<strong>er</strong>. Instituttet skal fokus<strong>er</strong>e<br />
på problemstilling<strong>er</strong> om livsløp, levekår og livskvalitet, samt velf<strong>er</strong>dssamfunnets<br />
tiltak og tjenest<strong>er</strong>.<br />
Instituttet har et særlig ansvar for å<br />
utføre forskning om sosiale problem<strong>er</strong>, offentlige tjenest<strong>er</strong> og<br />
ov<strong>er</strong>føringsordning<strong>er</strong><br />
ivareta og vid<strong>er</strong>eutvikle forskning om familie, barn og unge og d<strong>er</strong>es<br />
oppvekstvilkår<br />
ivareta og vid<strong>er</strong>eutvikle forskning, forsøks- og utviklingsarbeid med særlig<br />
vekt på utsatte grupp<strong>er</strong> og barnev<strong>er</strong>nets tema<strong>er</strong>, målgrupp<strong>er</strong> og<br />
organis<strong>er</strong>ing<br />
ivareta og vid<strong>er</strong>eutvikle g<strong>er</strong>ontologisk forskning og forsøksvirksomhet,<br />
h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> også g<strong>er</strong>ontologien som tv<strong>er</strong>rfaglig vitenskap<br />
Instituttet skal sammenholde innsikt fra ulike fagområd<strong>er</strong> for å belyse<br />
problemene i et helhetlig og tv<strong>er</strong>rfaglig p<strong>er</strong>spektiv.<br />
© Norsk institutt for forskning om oppvekst,<br />
velf<strong>er</strong>d og aldring (NOVA) 2008<br />
NOVA – Norwegian Social Research<br />
ISBN 978-82-7894-292-5<br />
ISSN 0808-5013<br />
Illustrasjonsfoto: © stock.xchng<br />
Desktop: Torhild Sag<strong>er</strong><br />
Trykk: Allkopi<br />
Henvendels<strong>er</strong> vedrørende publikasjon<strong>er</strong> kan rettes til:<br />
Norsk institutt for forskning om oppvekst, velf<strong>er</strong>d og aldring<br />
Munthesgt. 29 · Postboks 3223 Elisenb<strong>er</strong>g · 0208 Oslo<br />
Telefon: 22 54 12 00<br />
Telefaks: 22 54 12 01<br />
Nettadresse: http://www.nova.no<br />
2<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Forord<br />
Rapporten <strong>er</strong> skrevet på oppdrag av Redd Barna med finansi<strong>er</strong>ing fra Varn<strong>er</strong>.<br />
Mat<strong>er</strong>ialet rapporten bygg<strong>er</strong> på <strong>er</strong> hentet fra Longitudinell und<strong>er</strong>søkelse om<br />
vold og ov<strong>er</strong>grep (LUVO-und<strong>er</strong>søkelsen, NOVA Rapport 20/07), som ble<br />
gjennomført på oppdrag av Barne- og likestillingsdepartementet.<br />
Kirsti Valset gjorde de første analysene av mat<strong>er</strong>ialet til rapporten. Siden<br />
har Helle Suseg, Anne Skevik Grødem og und<strong>er</strong>tegnede arbeidet med å<br />
f<strong>er</strong>digstille den endelige rapporten. Und<strong>er</strong> arbeidet med prosjektet har vi hatt<br />
et utm<strong>er</strong>ket samarbeid med Kaja Hegg fra Redd Barna. I samarbeid med<br />
Kaja Hegg ble det und<strong>er</strong> arbeidet med rapporten arrang<strong>er</strong>t et fagseminar ved<br />
NOVA om temaet for prosjektet. Seminaret samlet forsk<strong>er</strong>e og andre aktør<strong>er</strong><br />
på feltet fra andre Nordiske land og gjorde det mulig for prosjektgruppen å<br />
trekke veksl<strong>er</strong> på d<strong>er</strong>es <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> om <strong>hvor</strong>dan en kan forebygge seksuelle<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep mot barn og ungdom <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Takk til forsk<strong>er</strong><br />
ved NOVA, Kristinn Hegna, som har lest og komment<strong>er</strong>t rapporten, og til<br />
Torhild Sag<strong>er</strong> ved NOVA som har redig<strong>er</strong>t rapporten.<br />
Oslo, novemb<strong>er</strong> 2008<br />
Svein Mossige<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
3
4<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Innhold<br />
Sammendrag ...................................................................................................................... 7<br />
1 Bakgrunn for rapporten .............................................................................................. 11<br />
Ungdoms bruk av int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon....................................................................... 12<br />
Mobbing og seksuell trakass<strong>er</strong>ing <strong>via</strong> mobiltelefon........................................................... 16<br />
<strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett ...................................................................................... 17<br />
Grooming ........................................................................................................................... 19<br />
Tidlig<strong>er</strong>e studi<strong>er</strong> av int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep.................................................................. 22<br />
Ulike form<strong>er</strong> for int<strong>er</strong>aktiv bruk av int<strong>er</strong>nett........................................................................ 25<br />
Hva gjør noen ungdom sårbare for å bli utnyttet på <strong>nettet</strong>? ............................................. 29<br />
Utfordring<strong>er</strong> for norsk forskning ......................................................................................... 32<br />
2 Datagrunnlag og gjennomføring................................................................................ 35<br />
Data og utvalg.................................................................................................................... 35<br />
Frafall og representativitet ................................................................................................. 36<br />
Ald<strong>er</strong> ved hendelsen .......................................................................................................... 38<br />
Risikofaktor<strong>er</strong> ..................................................................................................................... 38<br />
3 Sjikane på mobiltelefon og seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett ................................. 42<br />
Mobbing og sjikane på int<strong>er</strong>nett og SMS........................................................................... 42<br />
Seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett ........................................................................................ 46<br />
Å oppgi kontaktinformasjon ............................................................................................... 62<br />
Oppsumm<strong>er</strong>ing og diskusjon ............................................................................................. 65<br />
4 Ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> mellom nettvenn<strong>er</strong>............................................................... 69<br />
Hvor mange har ansikt-til-ansikt møt<strong>er</strong> med nettvenn<strong>er</strong>?................................................. 71<br />
Hvem oppsøk<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong>?............................................................................ 72<br />
Hva skjedde på møtet?...................................................................................................... 77<br />
Oppsumm<strong>er</strong>ing/diskusjon .................................................................................................. 84<br />
5 Risikofaktor<strong>er</strong> og forebygging ................................................................................... 86<br />
Hva <strong>er</strong> likheten mellom seksuelle ov<strong>er</strong>grep i virkeligheten og ov<strong>er</strong>grep<br />
som start<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>?........................................................................................................ 86<br />
Hva si<strong>er</strong> resultatene om behovet for forebyggende innsats? ........................................... 89<br />
Summary........................................................................................................................... 97<br />
Ref<strong>er</strong>ans<strong>er</strong> ......................................................................................................................101<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
5
6<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Sammendrag<br />
Rapporten innehold<strong>er</strong> resultat<strong>er</strong> fra LUVO-und<strong>er</strong>søkelsen (Longitudinell<br />
und<strong>er</strong>søkelse om vold og ov<strong>er</strong>grep) som ble gjennomført som en selvrapport<strong>er</strong>ingsstudie<br />
blant 7033 avgangselev<strong>er</strong> i vid<strong>er</strong>egående skole i 2007. Denne<br />
rapporten present<strong>er</strong><strong>er</strong> og drøft<strong>er</strong> den delen av LUVO-mat<strong>er</strong>ialet som omhandl<strong>er</strong><br />
omfanget av mobbing og seksuell pågåenhet fra andre ell<strong>er</strong> seksuelle<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> formidlet gjennom mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett. Spørsmålene vi still<strong>er</strong>,<br />
drei<strong>er</strong> seg om hendels<strong>er</strong> fra det å bli gjenstand for seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på<br />
<strong>nettet</strong> til det å <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> bli presset ell<strong>er</strong> tvunget til sex. Når vi bruk<strong>er</strong> begrepet<br />
seksuell pågåenhet, romm<strong>er</strong> dette hele spekt<strong>er</strong>et av seksuelle hendels<strong>er</strong>.<br />
Innenfor denne rammen diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> vi tre sentrale problemstilling<strong>er</strong>:<br />
(1) Hvor mange barn og unge opplev<strong>er</strong> mobbing på mobiltelefonen og<br />
seksuell pågåenhet / seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett?<br />
(2) Hvor mange barn og unge møt<strong>er</strong> p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de har møtt på int<strong>er</strong>nett,<br />
ansikt til ansikt, og <strong>hvor</strong> mange av disse møtene end<strong>er</strong> i ov<strong>er</strong>grep?<br />
(3) Opplev<strong>er</strong> alle ungdomm<strong>er</strong> seksuell pågåenhet / seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett i samme grad, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> noen grupp<strong>er</strong> m<strong>er</strong> ekspon<strong>er</strong>te enn andre?<br />
Tilsvarende, har ungdom som treff<strong>er</strong> nettkontakt<strong>er</strong>, fysisk bestemte<br />
kjennetegn?<br />
Hovedkonklusjon<br />
Rapporten konklud<strong>er</strong><strong>er</strong> med at de fleste ungdommene ikke opplev<strong>er</strong> de<br />
fenomenene vi stud<strong>er</strong><strong>er</strong>: få fortell<strong>er</strong> om mobbing <strong>via</strong> mobiltelefon, fl<strong>er</strong>tallet<br />
har aldri opplevd seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett, og de fleste oppgir ikke<br />
kontaktinformasjon og treff<strong>er</strong> ikke nettkontakt<strong>er</strong> fysisk. Likevel finn<strong>er</strong> vi et<br />
<strong>stort</strong> mindretall som har opplevd ulike form<strong>er</strong> for seksuell pågåenhet på<br />
int<strong>er</strong>nett. Når vi s<strong>er</strong> på hvem som opplev<strong>er</strong> slike ting, finn<strong>er</strong> vi at disse ungdommene<br />
kjennetegnes av en rekke faktor<strong>er</strong> som tyd<strong>er</strong> på at de ofte har en<br />
gen<strong>er</strong>elt problematisk livssituasjon. Dette dann<strong>er</strong> grunnlaget for forslagene til<br />
tiltak rettet mot ungdom gen<strong>er</strong>elt og risikogrupp<strong>er</strong> spesielt.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
7
Sjikane på mobiltelefon og seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett<br />
Relativt få av ungdommene i und<strong>er</strong>søkelsen har blitt mobbet ell<strong>er</strong><br />
trakass<strong>er</strong>t på SMS ell<strong>er</strong> blitt off<strong>er</strong> for rykt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong><br />
utsatte for slike ting enn det gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong>, og det vanligste <strong>er</strong> å ha blitt<br />
mobbet på SMS.<br />
Andelene som innrømm<strong>er</strong> å ha utsatt andre for mobbing ell<strong>er</strong> sjikane på<br />
SMS ell<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> enda lav<strong>er</strong>e, og ov<strong>er</strong>stig<strong>er</strong> ikke 2–3 prosent. Gutt<strong>er</strong><br />
innrømm<strong>er</strong> slik aktivitet noe oft<strong>er</strong>e enn det jent<strong>er</strong> gjør.<br />
Mange, særlig unge jent<strong>er</strong>, opplev<strong>er</strong> å få tilbud av seksuell art på int<strong>er</strong>nett.<br />
M<strong>er</strong> enn 40 prosent av jentene har opplevd å bli oppfordret til å sende<br />
sexy bild<strong>er</strong> av seg selv, en av fire har fått tilbud om å ha sex, og nesten like<br />
mange har blitt krenket av grovt seksuelt språk. Seks prosent av jentene<br />
har fått tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> for sex.<br />
For hv<strong>er</strong> av disse indikatorene <strong>er</strong> jent<strong>er</strong> to til tre gang<strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte enn<br />
guttene. Samlet sett har 38 prosent av respondentene i denne und<strong>er</strong>søkelsen<br />
fått en ell<strong>er</strong> annen form for seksuell henvendelse på int<strong>er</strong>nett en<br />
ell<strong>er</strong> annen gang: 24 prosent av guttene og 48 prosent av jentene.<br />
Å oppgi kontaktinformasjon<br />
Litt und<strong>er</strong> halvparten av respondentene hadde gitt mailadressen sin til en<br />
p<strong>er</strong>son de kun hadde møtt på int<strong>er</strong>nett. Omtrent hv<strong>er</strong> tredje hadde<br />
oppgitt telefonnumm<strong>er</strong>.<br />
Gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> noe m<strong>er</strong> tilbøyelige enn jent<strong>er</strong> til å oppgi kontaktinformasjon,<br />
men forskjellen <strong>er</strong> svært liten.<br />
Forskjell<strong>er</strong> mellom grupp<strong>er</strong><br />
Ungdom som har et dårlig forhold til foreldrene sine, og ungdom som<br />
fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong> har sett en ell<strong>er</strong> begge foreldrene b<strong>er</strong>uset, fortell<strong>er</strong> langt oft<strong>er</strong>e<br />
om opplevels<strong>er</strong> med seksuell pågåenhet ell<strong>er</strong> om seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett enn andre. Det samme gjeld<strong>er</strong> ungdom som opplev<strong>er</strong><br />
familieøkonomien som dårlig.<br />
De som oppgir at de har få ell<strong>er</strong> ingen venn<strong>er</strong>, har også høy<strong>er</strong>e risiko for å<br />
oppleve seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett.<br />
8<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Ungdom som har en homofil ell<strong>er</strong> bifil orient<strong>er</strong>ing, opplev<strong>er</strong> langt oft<strong>er</strong>e<br />
seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett enn het<strong>er</strong>ofil ungdom. Dette gjeld<strong>er</strong> begge<br />
kjønn, men utslagene <strong>er</strong> særlig st<strong>er</strong>ke for gutt<strong>er</strong>.<br />
I tillegg øk<strong>er</strong> de følgende karakt<strong>er</strong>istikaene ved ungdommene sjansen for<br />
at de har opplevd pågående seksuelle henvendels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett: tidlig<br />
alkoholdebut, tidlig seksuell debut, det å ha vært utsatt for seksuelle<br />
ov<strong>er</strong>grep, nedsatt funksjonsevne.<br />
Ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> med nettkontakt<strong>er</strong><br />
35 prosent av guttene og 26 prosent av jentene har fysisk møtt noen<br />
«offline» som de først ble kjent med på <strong>nettet</strong>. De all<strong>er</strong> fleste av disse har<br />
også oppgitt kontaktinformasjon til nettbekjentskap<strong>er</strong>.<br />
Und<strong>er</strong> fem prosent av slike fysiske møt<strong>er</strong> end<strong>er</strong> i en ell<strong>er</strong> annen form for<br />
seksuell sjikane ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep.<br />
Det vanligste i und<strong>er</strong>søkelsen – som 4,6 prosent av jentene og 1,8 prosent<br />
av guttene har opplevd – <strong>er</strong> at nettvennen forsøk<strong>er</strong> å ov<strong>er</strong>tale ungdommen<br />
de møt<strong>er</strong> til å ha sex.<br />
1,5 prosent av jentene og 0,7 prosent av guttene har opplevd å bli presset<br />
ell<strong>er</strong> truet til sex i forbindelse med et møte med en nettkontakt.<br />
Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne i disse sammenhengene <strong>er</strong> som regel nettkontakt<strong>er</strong> fra chattekanal<strong>er</strong>.<br />
De <strong>er</strong> oftest annen ungdom, sjeldn<strong>er</strong>e fullvoksne p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>.<br />
Forskjell<strong>er</strong> mellom grupp<strong>er</strong> med hensyn til fysiske møt<strong>er</strong><br />
Langt fl<strong>er</strong>e homofile, lesbiske og bifile enn het<strong>er</strong>ofile ungdomm<strong>er</strong> har<br />
møtt nettkontakt<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt. Også ungdom med nedsatt funksjonsevne<br />
gjennomfør<strong>er</strong> slike møt<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e enn andre.<br />
De som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om negative foreldr<strong>er</strong>elasjon<strong>er</strong> treff<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong> fra<br />
<strong>nettet</strong> oft<strong>er</strong>e enn andre offline. Jent<strong>er</strong> som har få venn<strong>er</strong> utenfor <strong>nettet</strong>,<br />
treff<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e kontakt<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong> offline enn andre.<br />
De samme faktorene som virk<strong>er</strong> inn på sjansen for å oppleve seksuell<br />
pågåenhet på int<strong>er</strong>nett, påvirk<strong>er</strong> sannsynligheten for at ungdom møt<strong>er</strong><br />
nettkontakt<strong>er</strong>: dårlige forhold til foreldrene, det å ha sett mor og/ell<strong>er</strong> far<br />
b<strong>er</strong>uset, dårlig familieøkonomi. For jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> det også høy<strong>er</strong>e andel blant<br />
de som debut<strong>er</strong>te tidlig med sex og alkohol, og blant de som har vært<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
9
10<br />
utsatt for seksuelle ov<strong>er</strong>grep, som møt<strong>er</strong> nettkontakt<strong>er</strong> fysisk. Betydningen<br />
av disse faktorene for gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong> tvetydig, men trekk<strong>er</strong> i samme<br />
retning.<br />
Forslag til forebyggende arbeid<br />
En viktig målsetting for forebyggende arbeid må være å bevisstgjøre<br />
ungdom om utfordring<strong>er</strong> ved nettatf<strong>er</strong>d. Slikt arbeidet <strong>er</strong> kommet i gang,<br />
men må stadig vid<strong>er</strong>eutvikles. Det må oppdat<strong>er</strong>es i takt med økt bruk av<br />
int<strong>er</strong>nett, og influ<strong>er</strong>es av barn og unges egne <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> og vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> av<br />
hva slags tiltak som kan være hensiktsmessige.<br />
Tiltak ørem<strong>er</strong>ket den sårbare gruppen:<br />
− For det første tiltak ov<strong>er</strong>for de enkelte nettsted<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> barn og ungdom<br />
kan bli utnyttet, ved at administrator<strong>er</strong>/mod<strong>er</strong>ator ved hv<strong>er</strong>t<br />
enkelt nettsted får et særlig ansvar for å følge med på den aktiviteten<br />
som foregår, og registr<strong>er</strong>e aktivitet som kan tyde på at bestemte<br />
aktør<strong>er</strong> oppsøk<strong>er</strong> barn og ungdom med sikte på seksuell utnytting.<br />
− At barn og ungdom gis praktiske mulighet<strong>er</strong> til å rapport<strong>er</strong>e om at<br />
de utsettes for lovstridig virksomhet på int<strong>er</strong>nett. Som for eksempel<br />
tiltaket fra politiet med «rød knapp».<br />
− Et siste tiltak kan være opprettelse av t<strong>er</strong>apeutiske tilbud ov<strong>er</strong>for barn<br />
og unge som all<strong>er</strong>ede har negative <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong><br />
ov<strong>er</strong>grep knyttet til int<strong>er</strong>nett.<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
1 Bakgrunn for rapporten<br />
Redd Barna ga i 2008 NOVA i oppdrag å gjennomføre en systematisk<br />
kartlegging av seksuelle ov<strong>er</strong>grep og <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> mot barn og unge relat<strong>er</strong>t til<br />
bruk av int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon, med særlig fokus på det første. Denne<br />
rapporten present<strong>er</strong><strong>er</strong> funnene fra denne kartleggingen. På bakgrunn av data<br />
fra en landsrepresentativ und<strong>er</strong>søkelse av <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med vold og seksuelle<br />
ov<strong>er</strong>grep blant norsk ungdom i 18-årsald<strong>er</strong>en (Mossige & Stefansen, 2007)<br />
vil vi present<strong>er</strong>e og drøfte et tallmat<strong>er</strong>iale som indik<strong>er</strong><strong>er</strong> omfanget av mobiltelefon-<br />
og int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep i denne<br />
gruppen. I denne rapporten vil vi forsøke å si noe om hva slags fenomen vi <strong>er</strong><br />
opptatt av, <strong>hvor</strong>dan vi har målt dette fenomenet og hva som <strong>er</strong> omfanget av<br />
det. Vi vil også belyse om det som kan oppfattes som seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong><br />
<strong>nettet</strong> og <strong>via</strong> mobiltelefon kan knyttes til betingels<strong>er</strong> i de unges livssituasjon<br />
ell<strong>er</strong> kontekst. Vi vil drøfte om og eventuelt på hvilke måt<strong>er</strong> slike livsbetingels<strong>er</strong><br />
represent<strong>er</strong><strong>er</strong> risikofaktor<strong>er</strong> for å bli utsatt for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>. Til slutt<br />
vil vi gi et forslag til aktuelle tiltak som kan bidra til å forebygge ov<strong>er</strong>grep<br />
mot barn og ungdom.<br />
Tallmat<strong>er</strong>ialet som denne rapporten bygg<strong>er</strong> på søk<strong>er</strong> å kartlegge<br />
andelene blant barn og unge som totalt sett rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om seksuell pågåenhet<br />
og sjikane på mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett. Und<strong>er</strong>søkelsen som tallmat<strong>er</strong>ialet<br />
<strong>er</strong> hentet fra, LUVO, <strong>er</strong> planlagt som en longitudinell und<strong>er</strong>søkelse med<br />
mulighet<strong>er</strong> til å innhente fl<strong>er</strong>e opplysning<strong>er</strong> fra de av informantene som gir<br />
oss tillatelse til det. I denne omgang drei<strong>er</strong> dette seg om en tv<strong>er</strong>rsnittund<strong>er</strong>søkelse<br />
<strong>hvor</strong> vi ikke har mulighet<strong>er</strong> for å avdekke kausale sammenheng<strong>er</strong>. Vi<br />
må d<strong>er</strong>for begrense oss til å und<strong>er</strong>søke samvariasjon mellom fenomen<strong>er</strong>. De<br />
all<strong>er</strong> fleste respondentene i und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> i 18-årsald<strong>er</strong>en, altså unge<br />
voksne i juridisk forstand. Vi har imidl<strong>er</strong>tid bedt dem fortelle om hendels<strong>er</strong><br />
som har inntruffet gjennom hele d<strong>er</strong>es karri<strong>er</strong>e som bruk<strong>er</strong>e av mobiltelefon<br />
og int<strong>er</strong>nett, gjennom barndom og ungdom og fram til «i dag» (int<strong>er</strong>vjutidspunktet).<br />
Vi bruk<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for begrepene «barn og ungdom» når vi diskut<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
respondentenes <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>, selv om de fleste deltak<strong>er</strong>ne i und<strong>er</strong>søkelsen hadde<br />
både stemm<strong>er</strong>ett og før<strong>er</strong>kort på det tidspunktet de fylte ut spørreskjemaet.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
11
Sentrale spørsmål som vi ønsk<strong>er</strong> å besvare <strong>er</strong> <strong>hvor</strong> mange som har<br />
opplevd å få direkte seksuelle henvendels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett og/ell<strong>er</strong> sjikan<strong>er</strong>ende<br />
melding<strong>er</strong> på mobiltelefon, og <strong>hvor</strong> mange som har mottatt forespørsel om å<br />
treffe ukjente <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett ell<strong>er</strong> mobiltelefon. Vid<strong>er</strong>e vil vi se på <strong>hvor</strong> mange<br />
som faktisk treff<strong>er</strong> slike p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> i virkeligheten ett<strong>er</strong> først å ha blitt kontaktet<br />
<strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett, og <strong>hvor</strong> mange av disse som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong><br />
i forbindelse med slike møt<strong>er</strong>. Et sentralt spørsmål hele veien <strong>er</strong> om slike<br />
hendels<strong>er</strong> ramm<strong>er</strong> tilfeldig, ell<strong>er</strong> om noen ungdomm<strong>er</strong> <strong>er</strong> i en risikogruppe<br />
som kan identifis<strong>er</strong>es ut fra noen distinksjon<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> kjennetegn.<br />
Ungdoms bruk av int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon<br />
Int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon represent<strong>er</strong><strong>er</strong> en viktig kilde for kunnskapstilegnelse,<br />
og for etabl<strong>er</strong>ing og opprettholdelse av venne- og nettv<strong>er</strong>ksrelasjon<strong>er</strong><br />
for de all<strong>er</strong> fleste barn og unge (Torg<strong>er</strong>sen 2004, Pet<strong>er</strong>, Valkenburg og<br />
Schoten 2005). Int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> blitt en viktig arena for sosial samhandling mellom<br />
barn og mellom ungdom: «Through e-mail, chat rooms, instant messaging,<br />
newsgroups, and oth<strong>er</strong> means, people are sharing aspects of their daily lives,<br />
talking about int<strong>er</strong>ests with likeminded oth<strong>er</strong>s, and keeping in touch with family<br />
and friends» (McKenna, Green & Gleason, s. 9, 2002). Når vi i denne<br />
rapporten skal se på de m<strong>er</strong> spesielle og kanskje marginale måt<strong>er</strong> som int<strong>er</strong>nett<br />
fung<strong>er</strong><strong>er</strong> på, <strong>er</strong> det viktig å ha i mente at int<strong>er</strong>nett må oppfattes som en<br />
kommunikasjonskanal med betydning for etabl<strong>er</strong>ing ell<strong>er</strong> utvikling av<br />
all<strong>er</strong>ede etabl<strong>er</strong>te sosiale relasjon<strong>er</strong> med et positivt innhold for dem som<br />
deltar i disse relasjonene. I en ganske liten artikkel om hva barn og unge gjør<br />
på int<strong>er</strong>nett beskriv<strong>er</strong> den svenske forsk<strong>er</strong>en (Dunkels, 2005) spennvidden i<br />
<strong>hvor</strong>dan int<strong>er</strong>nett kan fung<strong>er</strong>e for barn. Hun beskriv<strong>er</strong> for eksempel <strong>hvor</strong>dan<br />
13 år gamle Fredrik omgås med en rekke forskjellige individ<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett,<br />
men <strong>hvor</strong> «... de allra flesta är vänn<strong>er</strong> han träff<strong>er</strong> ofta, även i riktige livet»<br />
(s. 42). Fredrik opplev<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett som en arena <strong>hvor</strong> han får positive bekreftels<strong>er</strong><br />
på seg selv: «Bekräftelsen från andra blir större här och han kan själv<br />
välja vilka kontakt<strong>er</strong> han har med andra och hur myket av sig själv han vill<br />
expon<strong>er</strong>a.» (s. 42). Noe av det som foregår mellom Fredrik og hans jevnaldrende<br />
i ansikt-til-ansikt-situasjon<strong>er</strong> gjentar seg og utdypes på int<strong>er</strong>nett og<br />
Fredrik har i første rekke positive <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med det han involv<strong>er</strong><strong>er</strong> seg i h<strong>er</strong>.<br />
12<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
I denne fremstillingen <strong>er</strong> det positive knyttet til at int<strong>er</strong>nett gir Fredrik en<br />
opplevelse av styring med det som skj<strong>er</strong> i større grad enn i forhold til det som<br />
skj<strong>er</strong> utenfor denne arenaen.<br />
Nettet har gjort det lett<strong>er</strong>e, på godt og vondt, å spre bild<strong>er</strong>. Et bilde som<br />
en ung jente legg<strong>er</strong> ut av seg selv som var ment for en bestemt webside, kan<br />
publis<strong>er</strong>es et helt annet sted utenfor denne jentas kontroll. Å bli avbildet på<br />
en bestemt måte, og at et bilde som var ment for noen få blir sett av mange<br />
man ikke kjenn<strong>er</strong>, kan oppleves som en krenkelse av den som <strong>er</strong> avbildet. Og<br />
hvis et bilde som oppleves som krenkende først <strong>er</strong> havnet på <strong>nettet</strong> kan det<br />
forbli d<strong>er</strong> til evig tid og spres til i prinsippet et ubegrenset antall mennesk<strong>er</strong>.<br />
Bildet behøv<strong>er</strong> nødvendigvis ikke ha et seksuelt innhold for å oppleves som<br />
krenkende. Bekymringen i voksensamfunnet for at barn opplev<strong>er</strong> denne<br />
typen <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> stor. I et oppslag i VG-nett (12.9.08) uttal<strong>er</strong> bl.a. en<br />
representant for barneombudet at: «Vi opplev<strong>er</strong> det at unge som mot sin vilje<br />
blir hengt ut på <strong>nettet</strong>, som en stor p<strong>er</strong>sonlig krenkelse og selvfølgelig et lovbrudd.<br />
Bild<strong>er</strong> <strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonlig informasjon som kan føre til stor psykisk påkjenning<br />
for de det gjeld<strong>er</strong>», (kommunikasjonsrådgiv<strong>er</strong> hos Barneombudet,<br />
Thomas Wrigglesworth til VG Nett.) Hva <strong>er</strong> denne bekymringen bas<strong>er</strong>t på?<br />
Represent<strong>er</strong><strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett en fare for barn og ungdom i sin alminnelighet ell<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> det et bilde som <strong>er</strong> skapt gjennom medias fokus<strong>er</strong>ing på spesielle fenomen<strong>er</strong>?<br />
Dunkels pek<strong>er</strong> på dette aspektet når hun si<strong>er</strong> følgende:<br />
A market has em<strong>er</strong>ged for lectures who reveal the dark side of young<br />
peoples’ media use: paedophiles seeking contact ov<strong>er</strong> the Int<strong>er</strong>net,<br />
access to racist and sexist mat<strong>er</strong>ial, online bullying, mobile phone<br />
harassment, comput<strong>er</strong> addiction, obesity, children publishing sexually<br />
loaded self-portraits and disclosing p<strong>er</strong>sonal information (Dunkels,<br />
2007, s. 11).<br />
Int<strong>er</strong>nett har utvilsomt sine mørke sid<strong>er</strong>. Men <strong>hvor</strong> mange barn og ungdom<br />
stift<strong>er</strong> bekjentskap med disse sidene i sin omgang med int<strong>er</strong>nett?<br />
Det synes å være en utbredt bekymring blant voksne i media, innenfor<br />
organisasjon<strong>er</strong> som arbeid<strong>er</strong> for barns rettighet<strong>er</strong> og oppvekstbetingels<strong>er</strong> og<br />
blant forsk<strong>er</strong>e og andre fagfolk for int<strong>er</strong>nett som et risikabelt område for barn<br />
og ungdom, særlig når det gjeld<strong>er</strong> muligheten for å bli seksuelt krenket ell<strong>er</strong><br />
utnyttet. Men finnes det «... ett glapp mellan vuxnas och barns syn på de<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
13
isk<strong>er</strong> som <strong>er</strong> förknippad med Int<strong>er</strong>net?» (Dunkels (2005, s. 41). De sprikende<br />
oppfatning<strong>er</strong> gjør det viktig å få frem forskningsbas<strong>er</strong>t kunnskap om<br />
<strong>hvor</strong>vidt, og på hvilke måt<strong>er</strong>, int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon kan være arena<strong>er</strong> <strong>hvor</strong><br />
barn og unge risik<strong>er</strong><strong>er</strong> å bli seksuelt krenket og utnyttet, og i så fall hvilket<br />
omfang dette skj<strong>er</strong> i. Omfanget av barn og unge som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om egne<br />
<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep knyttet til kontakt<strong>er</strong> med<br />
andre på int<strong>er</strong>nett, kan fortelle oss om det <strong>er</strong> grunnlag for å frykte at int<strong>er</strong>nett<br />
<strong>er</strong> en særlig risikabel arena for barn og unge.<br />
Barn og unges bruk av int<strong>er</strong>nett og (i mindre grad) mobiltelefon har<br />
blitt et omfattende forskningsfelt <strong>hvor</strong> en vesentlig del av forskningen<br />
handl<strong>er</strong> om å utforske <strong>hvor</strong>for, <strong>hvor</strong> ofte og <strong>hvor</strong>dan ungdom bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett.<br />
Denne forskningen har blant annet forsøkt å finne svar på hva som<br />
motiv<strong>er</strong><strong>er</strong> ungdom til å bruke disse kommunikasjonsv<strong>er</strong>ktøyene og hva som<br />
<strong>er</strong> vanlig og uvanlig bruk blant ungdom, og <strong>hvor</strong>dan barn og ungdom<br />
håndt<strong>er</strong><strong>er</strong> negative fenomen<strong>er</strong> som de møt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett (Dunkels, 2007).<br />
Ungdom <strong>er</strong> den gruppen i samfunnet som i størst grad bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett og<br />
mobiltelefon. Som bruk<strong>er</strong>e <strong>er</strong> de en gruppe som i stor grad defin<strong>er</strong><strong>er</strong> betydningen<br />
av disse mediene (Pet<strong>er</strong>, Valkenburg and Schouten, 2005). De bruk<strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong> tid på int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon enn voksne, og teknologien <strong>er</strong> en integr<strong>er</strong>t<br />
del av d<strong>er</strong>es sosiale liv. Dette mønst<strong>er</strong>et s<strong>er</strong> vi både i int<strong>er</strong>nasjonale<br />
(Liau, Khoo and Ang, 2005) og i norske und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> (SAFT, 2006). Både<br />
int<strong>er</strong>nasjonalt og i Norge har mobiltelefon og int<strong>er</strong>nettbruk økt kraftig blant<br />
barn og unge siden 1990-tallet. Tall fra und<strong>er</strong>søkelsen Ung i Norge i 2002<br />
viste at 85 prosent av guttene og 82 prosent av jentene mellom 13 og 19 år<br />
hadde tilgang til int<strong>er</strong>nett hjemme (Torg<strong>er</strong>sen, 2004). De seneste b<strong>er</strong>egningene<br />
fra Norge vis<strong>er</strong> at 98 prosent av norske barn mellom 9 og 16 år har<br />
tilgang til int<strong>er</strong>nett hjemme og litt und<strong>er</strong> halvparten <strong>er</strong> på nett fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong><br />
om dagen (Trygg Bruk, Medietilsynet, 2008). Liknende tall finnes fra en<br />
rekke land, for eksempel USA (Mitchell, Ybarra og Finkelhor, 2007) og<br />
Ned<strong>er</strong>land (Pet<strong>er</strong> og Valkenburg, 2007). Av barn i ald<strong>er</strong>en 12–13 år har 93<br />
prosent egen mobiltelefon, og fra 14–15 år og oppov<strong>er</strong>, har praktisk talt alle<br />
egen mobiltelefon (www.telenor.no). Barn og unge kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> med<br />
venn<strong>er</strong> og jevnaldrende gjennom samtal<strong>er</strong>, SMS, chat, MMS og videosamtal<strong>er</strong>.<br />
Bare i Telenors mobiltelefonnett <strong>er</strong> det nå m<strong>er</strong> enn 1,8 million<strong>er</strong><br />
14<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
kam<strong>er</strong>atelefon<strong>er</strong>, og 1,1 musikktelefon<strong>er</strong>. I år blir det lastet ned ov<strong>er</strong><br />
1 million sang<strong>er</strong> til mobiltelefon, sendt rundt 2,5 milliard<strong>er</strong> SMS, 60<br />
million<strong>er</strong> MMS og foretatt m<strong>er</strong> enn 1,1 million videosamtal<strong>er</strong>.<br />
Vi vet svært lite om <strong>hvor</strong> mange norske barn og ungdomm<strong>er</strong> som har<br />
blitt seksuelt utnyttet <strong>via</strong> mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett. Kunnskapen <strong>er</strong> først og<br />
fremst anekdotisk og bas<strong>er</strong>t på enkelttilfell<strong>er</strong>. Hell<strong>er</strong> ikke fra de andre<br />
nordiske landene har vi forskningsbas<strong>er</strong>t kunnskap om omfanget av ov<strong>er</strong>grep<br />
relat<strong>er</strong>t til int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon som kan være relevant for norske<br />
forhold. Når det gjeld<strong>er</strong> omfanget av slike <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep blant barn<br />
og unge i Norge, står vi praktisk talt på bar bakke. I den grad ungdom<br />
utnyttes seksuelt <strong>via</strong> mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett meld<strong>er</strong> det seg en rekke<br />
spørsmål om <strong>hvor</strong>for denne formen for utnytting skj<strong>er</strong>. Finn<strong>er</strong> den sted på<br />
grunn av særegenhet<strong>er</strong> ved kommunikasjonsformen på mobiltelefon ell<strong>er</strong><br />
int<strong>er</strong>nett? Er mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett nye og egnede kanal<strong>er</strong> for individ<strong>er</strong><br />
som har en int<strong>er</strong>esse i å utnytte barn og ungdom seksuelt, og som gir dem tilgang<br />
til ungdom de ell<strong>er</strong>s ikke ville fått kontakt med? I hvilken grad <strong>er</strong><br />
utnytting <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon knyttet til forhold ved p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> som<br />
utnyttes og til d<strong>er</strong>es levekår og livssituasjon? For å forsøke å svare på disse<br />
spørsmålene <strong>er</strong> det innledningsvis nødvendig å kartlegge hva andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong><br />
har funnet i sine studi<strong>er</strong> av barn, unge og nye medi<strong>er</strong>, med særlig<br />
vekt på utfordring<strong>er</strong> med int<strong>er</strong>nett.<br />
I denne rapporten begrens<strong>er</strong> vi oss til å se på hva som skj<strong>er</strong> i barnas og<br />
ungdommenes int<strong>er</strong>aktive bruk av int<strong>er</strong>nett, når de selv faktisk <strong>er</strong> til stede<br />
online. På denne måten begrens<strong>er</strong> vi oss til å stud<strong>er</strong>e en avgrenset flik av det<br />
større feltet som drei<strong>er</strong> seg om int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep mot<br />
barn og unge. I noen studi<strong>er</strong> brukes begrepet int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep også<br />
om situasjon<strong>er</strong> d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e bruk<strong>er</strong> mobil og int<strong>er</strong>nett til å utveksle bild<strong>er</strong><br />
og film<strong>er</strong> som vis<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep mot barn (se for eksempel Aas-Hansen, 2003,<br />
Skybak, 2004). Slike bild<strong>er</strong> og film<strong>er</strong> handl<strong>er</strong> om seksuelle ov<strong>er</strong>grep mot<br />
barn både ved at ov<strong>er</strong>grepshandling<strong>er</strong> mot barn filmes og ved at produktene<br />
også kan komme til å ekspon<strong>er</strong>es for barn. Dette tar vi imidl<strong>er</strong>tid ikke opp i<br />
denne rapporten. Det vi skal und<strong>er</strong>søke h<strong>er</strong> drei<strong>er</strong> seg om norsk ungdoms<br />
egen mobil- og nettbruk og d<strong>er</strong>es <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>. De form<strong>er</strong> for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og<br />
seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> vi s<strong>er</strong> på h<strong>er</strong> <strong>er</strong> knyttet til tre ulike situasjon<strong>er</strong>. For det<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
15
første still<strong>er</strong> vi spørsmål om <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med å bli mobbet ell<strong>er</strong> å mobbe andre<br />
gjennom tekstmelding<strong>er</strong> på mobil ell<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>. Vid<strong>er</strong>e spør vi om<br />
informantene har fått ulike forespørsl<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett fra noen de ikke kjenn<strong>er</strong><br />
<strong>hvor</strong> forespørselen har et seksuelt innhold: fra å bli krenket av et grovt<br />
seksuelt språk ell<strong>er</strong> bli bedt om å sende et sexy bilde av seg selv, til<br />
forespørsl<strong>er</strong> om å ha sex ell<strong>er</strong> selge seksuelle tjenest<strong>er</strong> i bytte med peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
gav<strong>er</strong>. For det tredje spør vi om de har møtt en fremmed de ble kjent med på<br />
int<strong>er</strong>nett ansikt-til-ansikt, og om dette førte til at de a) ble forsøkt ov<strong>er</strong>talt til<br />
å ha sex mot sin vilje, b) ble presset ell<strong>er</strong> tvunget til å ha sex, ell<strong>er</strong> c) om de<br />
har fått peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> for å ha sex med en p<strong>er</strong>son de først traff på int<strong>er</strong>nett.<br />
Når vi i denne rapporten bruk<strong>er</strong> betegnelsen seksuelle ov<strong>er</strong>grep drei<strong>er</strong><br />
altså dette seg om hendels<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> noen <strong>er</strong> blitt presset ell<strong>er</strong> tvunget til å ha sex<br />
mot sin vilje.<br />
Mobbing og seksuell trakass<strong>er</strong>ing <strong>via</strong> mobiltelefon<br />
Norsk forskning på mobiltelefonbruk blant ungdom har sett på alt fra type<br />
og omfang i bruk av mobiltelefon (Endestad, Brantzæg, Heim, Torg<strong>er</strong>sen og<br />
Kaara, 2004) til mobbing <strong>via</strong> mobiltelefon (Roland, 2002) og flørting<br />
gjennom SMS. SMS-mobbing handl<strong>er</strong> om å sende ell<strong>er</strong> motta støtende,<br />
sårende, truende og ubehagelige tekstmelding<strong>er</strong>. Mobbing <strong>via</strong> mobiltelefon<br />
<strong>er</strong> i følge Barneombudet den mest økende formen for mobbing blant ungdom<br />
i dag (www.ung.no). Andre faremoment<strong>er</strong> som <strong>er</strong> knyttet til barns<br />
mobiltelefonbruk drei<strong>er</strong> seg ofte om at barn mottar innhold på sin mobiltelefon<br />
som <strong>er</strong> tiltenkt voksne, som ulike spill som kost<strong>er</strong> peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> <strong>er</strong>otiske<br />
bild<strong>er</strong>. I offentligheten fremkomm<strong>er</strong> det av og til bekymring for at barn<br />
gir fra seg mobiltelefonnumm<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett og d<strong>er</strong>med gjør informasjon om<br />
seg selv tilgjengelig for mennesk<strong>er</strong> de ikke kjenn<strong>er</strong>. I Japan har und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong><br />
vist at ov<strong>er</strong>grepsstatistikken har gått opp fordi barn har truffet ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e<br />
gjennom mobiltelefon (Endestad et al., 2004). Hva som kanskje <strong>er</strong> en m<strong>er</strong><br />
vanlig utfordring i Norge, <strong>er</strong> at ungdom bruk<strong>er</strong> mobiltelefon til å ta bild<strong>er</strong> og<br />
filme seg selv og sende til andre. Dette <strong>er</strong> i utgangspunktet ikke problematisk,<br />
men humoristiske ell<strong>er</strong> seksuelle bild<strong>er</strong> tiltenkt venn<strong>er</strong> og kjærest<strong>er</strong><br />
kan få en ganske annen betydning d<strong>er</strong>som bildene distribu<strong>er</strong>es vid<strong>er</strong>e til<br />
<strong>nettet</strong> og blir tilgjengelig for andre. Det <strong>er</strong> enkelt og gratis å legge ut bild<strong>er</strong><br />
16<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
fra mobiltelefon til int<strong>er</strong>nett og omvendt. Dette betyr at bild<strong>er</strong> som var sendt<br />
fortrolig mellom venn<strong>er</strong>, fort kan ov<strong>er</strong>føres til <strong>nettet</strong> d<strong>er</strong> andre igjen kan<br />
ov<strong>er</strong>føre bildene til for eksempel websid<strong>er</strong> med en seksuell profil, pornonettv<strong>er</strong>k<br />
og lignende.<br />
<strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett<br />
I takt med økt int<strong>er</strong>nettaktivitet blant barn og unge, har også utfordring<strong>er</strong> i<br />
int<strong>er</strong>nettbruk blitt daglig kost i avis<strong>er</strong> og TV. Medias fokus<strong>er</strong>ing på temaet<br />
kan være med på å skape en sunn skepsis til int<strong>er</strong>nettbruk, men det <strong>er</strong> også<br />
mulig at et ov<strong>er</strong>drevent negativt fokus på utfordring<strong>er</strong> ved int<strong>er</strong>nettbruk kan<br />
skape et skjevt bilde av situasjonen. SAFT (Safety, Awareness, Facts and<br />
Tools) <strong>er</strong> en int<strong>er</strong>nasjonal und<strong>er</strong>søkelse om trygg bruk av elektroniske medi<strong>er</strong><br />
for barn og unge (Aas-Hansen, 2007). Und<strong>er</strong>søkelsen gjennomføres foreløpig<br />
i fem land. Tall fra SAFT i Norge vis<strong>er</strong> at hele 50 prosent av alle norske<br />
barn mellom 9 og 16 år har sin egen PC. Det kan bety at foreldre og andre<br />
har mindre kontroll ov<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> mye tid barna bruk<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>, og hvilke type<br />
aktivitet<strong>er</strong> de <strong>er</strong> involv<strong>er</strong>te i. I en arbeidsgrupp<strong>er</strong>apport utarbeidet av Justis-<br />
og Politidepartementet i 2007, var temaet far<strong>er</strong> ved barns int<strong>er</strong>nettbruk<br />
(Faremo, 2007). Målet med rapporten var å utrede og fremme forslag til tiltak<br />
for å forebygge at barn utsettes for seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> seksuelle<br />
ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med bruk av int<strong>er</strong>nett, og å unngå at seksualis<strong>er</strong>te<br />
bild<strong>er</strong> av barn blir distribu<strong>er</strong>t ov<strong>er</strong> <strong>nettet</strong>. Arbeidsgruppen hevd<strong>er</strong> at int<strong>er</strong>nett<br />
øk<strong>er</strong> faren for at barn og unge skal bli utsatt for ov<strong>er</strong>grep, mobbing, fremsetting<br />
av trusl<strong>er</strong>, trakass<strong>er</strong>ing, utnytting og distribusjon av ulovlige og<br />
støtende bild<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> utsatt for ov<strong>er</strong>grep i virkeligheten som følge av kontakt<br />
oppstått på <strong>nettet</strong>. Tall fra SAFT vis<strong>er</strong> at av alle barn og unge som har tilgang<br />
til int<strong>er</strong>nett hjemme, har 6000 barn hatt ubehaglige opplevels<strong>er</strong> som følge av<br />
møt<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> (Redd Barna, 2007). Disse tallene si<strong>er</strong> ingenting om <strong>hvor</strong><br />
mange av disse opplevelsene som <strong>er</strong> knyttet til <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med å møte<br />
krenk<strong>er</strong>en på <strong>nettet</strong>, og vi vet foreløpig lite om den økende bruken av<br />
int<strong>er</strong>nett blant barn og unge faktisk før<strong>er</strong> til at antallet seksuelle tilnærmels<strong>er</strong><br />
mot denne gruppa på int<strong>er</strong>nett øk<strong>er</strong>.<br />
Det synes å være en utbredt oppfatning at int<strong>er</strong>nett represent<strong>er</strong><strong>er</strong> en<br />
mulighet for at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e lett<strong>er</strong>e kan komme i kontakt med unge enn de<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
17
kanskje ville gjort ell<strong>er</strong>s i hv<strong>er</strong>dagen, og vid<strong>er</strong>e at int<strong>er</strong>nett gir ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> en<br />
mulighet til å være alene med et off<strong>er</strong>. V<strong>er</strong>ktøy som lukkede chatt<strong>er</strong>om<br />
(MSN) og e-mail gjør det mulig å utveksle kontakt helt uten en sosial kontroll<br />
av andre som ofte <strong>er</strong> tilfelle på andre arena<strong>er</strong> mennesk<strong>er</strong> møtes. Mange<br />
uttrykk<strong>er</strong> bekymring for at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e i slike fora kan bygge opp et forhold<br />
til off<strong>er</strong> og utnytte kontakten uten at foreldre ell<strong>er</strong> andre kan kontroll<strong>er</strong>e det<br />
som skj<strong>er</strong> (Wolak, Finkelhor, Mitchell og Ybarra, 2007). Det blir hevdet at<br />
ungdom kan føle at det <strong>er</strong> lett<strong>er</strong>e å kommunis<strong>er</strong>e om intime detalj<strong>er</strong> med<br />
voksne på <strong>nettet</strong> enn i virkeligheten fordi de ikke har den direkte fysiske<br />
kontakten med vedkommende. Man tenk<strong>er</strong> seg at barn og unge gjennom<br />
denne kontakten på int<strong>er</strong>nett lett kan få tillit til voksne, og at grensene<br />
mellom ukjent og kjent <strong>er</strong> lett å krysse når et tillitsforhold først <strong>er</strong> skapt. I<br />
kjølvannet av dette tillitsforholdet kan det være kort vei til å legge ut og/ell<strong>er</strong><br />
sende intime bild<strong>er</strong> og film<strong>er</strong> av seg selv, og møte noen ansikt til ansikt (Aas<br />
Hansen, 2007). Spørsmålet <strong>er</strong> naturligvis om slike antakels<strong>er</strong> har noe for seg.<br />
Møtet med noen på int<strong>er</strong>nett skj<strong>er</strong> også und<strong>er</strong> betingels<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> den unge selv<br />
kan velge å kutte bort den plagsomme voksne. Det at den mulige krenk<strong>er</strong>en<br />
ikke <strong>er</strong> fysisk til stede und<strong>er</strong> kommunikasjonen kan også tenkes å gi den<br />
unge et handlingsrom som faktisk ikke <strong>er</strong> til stede på samme måte i ansikttil-ansikt<br />
møt<strong>er</strong>. På den annen side <strong>er</strong> det i faglitt<strong>er</strong>aturen blitt beskrevet<br />
<strong>hvor</strong>dan int<strong>er</strong>nett-mediet kan gi den potensielle krenk<strong>er</strong>en mulighet<strong>er</strong> for å<br />
knytte bånd til den unge for å skape betingels<strong>er</strong> for seksuell utnytting.<br />
En bekymring knyttet til int<strong>er</strong>nettaktivitet har vært ungdoms opplevels<strong>er</strong><br />
av seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> fra nye nettbekjentskap<strong>er</strong>. Tall fra SAFT vis<strong>er</strong><br />
at 24 prosent av barna i und<strong>er</strong>søkelsen har opplevd uønskede seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong><br />
på <strong>nettet</strong> (Arbeidsgrupp<strong>er</strong>apport fra Justis- og politidepartementet,<br />
2007). En am<strong>er</strong>ikansk und<strong>er</strong>søkelse spurte deltakende ungdom om de hadde<br />
opplevd at nettbekjentskap<strong>er</strong> hadde krenket dem ved å stille ubehagelige sexrelat<strong>er</strong>te<br />
spørsmål ell<strong>er</strong> prate om sex mot d<strong>er</strong>es vilje, ell<strong>er</strong> om noen hadde<br />
bedt dem om å gjøre noe seksuelt på int<strong>er</strong>nett (cyb<strong>er</strong>sex) (Wolak m.fl.,<br />
2008). 20 prosent av alle int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e rapport<strong>er</strong>te om en ell<strong>er</strong> annen<br />
form for seksuell krenkelse, og nesten halvparten av disse rapport<strong>er</strong>te om at<br />
de var blitt spurt om å legge ut bild<strong>er</strong> av seg selv (Wolak et al., 2008). I<br />
tillegg inneholdt und<strong>er</strong>søkelsen spørsmål om <strong>hvor</strong>vidt barn og unge hadde<br />
18<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
opplevd at ukjente p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> forsøkte å oppnå kontakt <strong>via</strong> mail,<br />
telefon ell<strong>er</strong> møt<strong>er</strong> i virkeligheten. 14 prosent oppga én ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e slike<br />
hendels<strong>er</strong>. Den norske SAFT (2006) rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> at 22 prosent av barna (i<br />
ald<strong>er</strong>en 9 til 16 år) har møtt noen i virkeligheten som de først møtte på<br />
int<strong>er</strong>nett. De all<strong>er</strong> fleste av disse møtene <strong>er</strong> mellom jevnaldrende og <strong>er</strong><br />
uproblematiske. Av de som har møtt kontakt<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong> i virkeligheten, <strong>er</strong><br />
det bare en liten andel (10 %) som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om ubehaglige opplevels<strong>er</strong> i<br />
slike møt<strong>er</strong>.<br />
Grooming<br />
O’Connell (2003) har beskrevet <strong>hvor</strong>dan en ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> typisk forsøk<strong>er</strong> å etabl<strong>er</strong>e<br />
et tillitsforhold med <strong>nettet</strong> som hjelpemiddel gjennom såkalt grooming.<br />
Ofte drei<strong>er</strong> det seg om at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en start<strong>er</strong> forsiktig og skap<strong>er</strong> et tillitsforhold,<br />
og går ett<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t ov<strong>er</strong> til å fokus<strong>er</strong>e på sex (www.ung.no). Barn og<br />
ungdom vil ofte trekke seg tilbake hvis samtalen drei<strong>er</strong> mot sex for tidlig, så<br />
potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e bruk<strong>er</strong> ofte lang tid på å bygge opp relasjonen<br />
gjennom å tilby vennskap, fortrolighet, og ofte et kjæresteforhold. Grooming<br />
foregår gj<strong>er</strong>ne gjennom fl<strong>er</strong>e stadi<strong>er</strong> (Sørensen og Schrød<strong>er</strong> 2006). Det første<br />
en potensiell ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> må gjøre, <strong>er</strong> å velge et «passende» barn. En måte å<br />
gjøre dette på <strong>er</strong> ved å legge ut en profil på en chathjemmeside, og vente på<br />
respons fra barn. Barna som respond<strong>er</strong><strong>er</strong> «testes» ved hjelp av spørsmål fra<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en, slik at han kan velge å avslutte kontakten, ell<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>eføre<br />
kontakt med et barn som virk<strong>er</strong> tilstrekkelig medgjørlig. Når det potensielle<br />
off<strong>er</strong>et først <strong>er</strong> valgt, <strong>er</strong> det første steget i groomingprosessen å bli kjent med<br />
barnet og skape et vennskap. Ofte b<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en barnet om å sende et<br />
bilde av seg selv, men da helst for å få en bekreftelse på at denne p<strong>er</strong>sonen<br />
virkelig <strong>er</strong> det barnet han/hun gir seg ut for å være. «Sexy» bild<strong>er</strong> <strong>er</strong> sjelden<br />
aktuelle på dette tidlige stadiet. Vennskapet utdypes ov<strong>er</strong> tid, den potensielle<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en vil ofte søke å skape et inntrykk av å være barnets nære venn<br />
gjennom å spørre om skolen ell<strong>er</strong> <strong>hvor</strong>dan barnet har det hjemme, og<br />
invit<strong>er</strong>e til betroels<strong>er</strong>. Neste steg handl<strong>er</strong> om å vurd<strong>er</strong>e risikoen, d<strong>er</strong> den<br />
potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en gj<strong>er</strong>ne vil spørre barnet <strong>hvor</strong> han ell<strong>er</strong> hun <strong>er</strong> når<br />
hun chatt<strong>er</strong>, om andre bruk<strong>er</strong> den aktuelle comput<strong>er</strong>en osv. Hensikten <strong>er</strong> å<br />
vurd<strong>er</strong>e faren for at barnets foreldre ell<strong>er</strong> søsken kan finne ut hva som<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
19
foregår. Hvis risikoen oppfattes som akseptabel, går gj<strong>er</strong>ne den potensielle<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en vid<strong>er</strong>e til «eksklusivitets-stadiet» (O’Connell, 2003) ell<strong>er</strong> «den<br />
eneste ene fasen» (Sørensen og Schrød<strong>er</strong> 2006), d<strong>er</strong> hensikten <strong>er</strong> å ov<strong>er</strong>bevise<br />
barnet om at relasjonen de to har <strong>er</strong> nær, fortrolig og helt spesiell. Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en<br />
vil gi barnet følelsen av at dette <strong>er</strong> en relasjon preget av absolutt<br />
tillit, d<strong>er</strong> de kan snakke om hva som helst, men ingen andre må vite om<br />
kontakten. Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en søk<strong>er</strong> å skape en «hemmelig pakt» sammen med<br />
barnet, d<strong>er</strong> den gode relasjonen de har må holdes hemmelig for å ikke gå i<br />
stykk<strong>er</strong>. Når dette <strong>er</strong> oppnådd, og barnet uttrykk<strong>er</strong> total tillit til den potensielle<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en, introdus<strong>er</strong>es gj<strong>er</strong>ne seksuelle tema<strong>er</strong>. Dette start<strong>er</strong> gj<strong>er</strong>ne<br />
forsiktig («har du kysset noen noen gang?», «hend<strong>er</strong> det at du tar på deg<br />
selv?»). Slike spørsmål vil tråkke ov<strong>er</strong> grens<strong>er</strong> hos barnet, som vil være uvant<br />
med å snakke om slike ting. Likevel opplev<strong>er</strong> ikke barnet utviklingen som<br />
truende, fordi de så langt bare har positive opplevels<strong>er</strong> i relasjonen.<br />
Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en vil også gj<strong>er</strong>ne være omhyggelig med å minne barnet på for et<br />
godt og fortrolig forhold de to har.<br />
Hvordan kontakten fortsett<strong>er</strong> gjennom og vid<strong>er</strong>e fra det seksuelle<br />
stadiet, avheng<strong>er</strong> i stor grad av den potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ens intensjon<strong>er</strong>.<br />
Hvis siktemålet <strong>er</strong> å organis<strong>er</strong>e et møte med barnet og faktisk ha fysisk<br />
seksuell omgang, <strong>er</strong> det viktig å ikke sette relasjonen i fare. I så fall fortsett<strong>er</strong><br />
ofte den seksuelle samtalen forsiktig, d<strong>er</strong> den voksne present<strong>er</strong><strong>er</strong> seg selv i<br />
rollen som en «mentor» og mulig framtidig elsk<strong>er</strong>. Ofte vil slike samtal<strong>er</strong><br />
innebære forslag av typen «Kanskje vi kan møtes en gang, så jeg kan vise deg<br />
<strong>hvor</strong> mye jeg elsk<strong>er</strong> deg» (O’Connell 2003:10). Alt<strong>er</strong>nativt, hvis ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en<br />
ikke har int<strong>er</strong>esse av å møte barnet, beveg<strong>er</strong> denne fasen seg i retning av press<br />
om seksualis<strong>er</strong>te bild<strong>er</strong>/ film<strong>er</strong>/ opptreden på webcam («kanskje du kan sende<br />
meg bild<strong>er</strong> av at du tar på deg selv»). Ofte present<strong>er</strong>es barnet i denne fasen<br />
for pornografiske bild<strong>er</strong>, gj<strong>er</strong>ne av andre barn, for å bryte ned grens<strong>er</strong> og<br />
skape et inntrykk av at sex mellom barn og voksne, ell<strong>er</strong> sex foran kam<strong>er</strong>a, <strong>er</strong><br />
helt normalt. I det barnet lar seg lokke ell<strong>er</strong> presse til å sende bild<strong>er</strong>, opptre<br />
foran sitt eget webkam<strong>er</strong>a på pc’en ell<strong>er</strong> delta i cyb<strong>er</strong>sex, oppstår en ny dynamikk.<br />
Nå har ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en noe på barnet, slik at han sen<strong>er</strong>e vil minne barnet<br />
på hva han/hun har gjort «frivillig» og kanskje hinte om å fortelle barnets<br />
foreldre ell<strong>er</strong> lær<strong>er</strong>e om cyb<strong>er</strong>sexen ell<strong>er</strong> legge bildene av barnet ut på int<strong>er</strong>-<br />
20<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
nett. Dette kan være en form for skadebegrensningsstrategi, for å tvinge<br />
barnet til å tie stille om det som foregår. En ell<strong>er</strong> annen form for slik skadebegrensing<br />
vil nesten alltid være en del av den framskredne «grooming»prosessen.<br />
Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en vil nok en gang und<strong>er</strong>streke det spesielle og eksklusive<br />
(«dette <strong>er</strong> vår hemmelighet») i forholdet. Gjennom språklige virkemidl<strong>er</strong><br />
konstru<strong>er</strong>es et forhold mellom barnet/ungdommen og ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en som<br />
legg<strong>er</strong> forholdene til rette for at den unge på et sen<strong>er</strong>e tidspunkt kan involv<strong>er</strong>es<br />
i seksuelle handling<strong>er</strong> med den andre. Den unge kan på det tidspunktet<br />
komme til å oppleve disse handlingene som villet og som uttrykk for det<br />
konstru<strong>er</strong>te kjærlighetsforholdet.<br />
Det <strong>er</strong> mulig for politiet og andre instans<strong>er</strong> å komme på sporet av<br />
«grooming» på int<strong>er</strong>nett. Problemet har vært at det ikke har vært noen lov<br />
mot det å gjøre seg til venn<strong>er</strong> med barn og ungdom, vinne fortrolighet, og<br />
introdus<strong>er</strong>e seksuelle tema<strong>er</strong>. Forholdet blir ulovlig først i det barnet og den<br />
potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en møtes og det faktisk skj<strong>er</strong> en seksuell samhandling<br />
(ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep) gitt at barnet <strong>er</strong> und<strong>er</strong> 16 år ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en har brukt vold<br />
ell<strong>er</strong> tvang. England vedtok en lov mot «grooming» i 2003, og det ble raskt<br />
foreslått å innføre lignende lovgivning i Norge (Aas-Hansen 2004). Forslaget<br />
til en norsk lov mot grooming ble fremmet for Stortinget på tampen av<br />
2006, og vedtatt (sanksjon<strong>er</strong>t i Statsråd) 13. april 2007. Stortinget stilte seg<br />
enstemmig bak loven, som formelt <strong>er</strong> en endring i straffeloven av 1902:<br />
Straffeloven § 201<br />
Den som i ord ell<strong>er</strong> handling utvis<strong>er</strong> seksuelt krenkende ell<strong>er</strong> annen<br />
uanstendig atf<strong>er</strong>d<br />
a) på offentlig sted,<br />
b) i nærvær av ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>for noen som ikke har samtykket til det, ell<strong>er</strong><br />
c) i nærvær av ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>for barn und<strong>er</strong> 16 år,<br />
straffes med bøt<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> med fengsel inntil 1 år.<br />
Atf<strong>er</strong>d som nevnt i første ledd bokstav b og c anses forøvet ov<strong>er</strong>for noen<br />
også når den <strong>er</strong> forøvet gjennom bruk av telefon, int<strong>er</strong>nett, ell<strong>er</strong> annen<br />
elektronisk kommunikasjon.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
21
22<br />
Straffeloven § 201a<br />
Med bøt<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> fengsel inntil 1 år straffes den som har avtalt et møte<br />
med et barn und<strong>er</strong> 16 år, og som med forsett om å begå en handling<br />
som nevnt i §§ 195, 196 ell<strong>er</strong> § 200 annet ledd har kommet frem til<br />
møtestedet ell<strong>er</strong> et sted <strong>hvor</strong> møtestedet kan iakttas.<br />
Villfarelse om ald<strong>er</strong> utelukk<strong>er</strong> ikke staffeskyld, med mindre ingen<br />
uaktsomhet foreligg<strong>er</strong> i så måte.<br />
Straff ett<strong>er</strong> denne bestemmelsen kan falle bort d<strong>er</strong>som de som har avtalt<br />
å møtes, <strong>er</strong> omtrent jevnbyrdige i ald<strong>er</strong> og utvikling<br />
Andre ledd i § 201 («atf<strong>er</strong>d… anses forøvet… også når den <strong>er</strong> forøvet gjennom<br />
bruk av telefon, int<strong>er</strong>nett…), og § 201a <strong>er</strong> nye, og kan forstås som<br />
«grooming-paragrafene». Ett<strong>er</strong> disse paragrafene kan voksne mennesk<strong>er</strong><br />
straffes for «seksuelt krenkende atf<strong>er</strong>d» selv om de faktisk ikke har møtt<br />
barnet det gjeld<strong>er</strong>, og de kan straffes for å avtale møt<strong>er</strong> d<strong>er</strong> det <strong>er</strong> tilstrekkelig<br />
sannsynliggjort at de hadde til hensikt å begå seksuelle handling<strong>er</strong> som <strong>er</strong><br />
forbudt ett<strong>er</strong> andre lovparagraf<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> for tidlig å si hvilken betydning<br />
denne lovendringen vil ha, men ett<strong>er</strong> innføringen av «grooming-paragrafene»<br />
behøv<strong>er</strong> iallfall ikke politiet å vente med å gripe inn til ett<strong>er</strong> at ov<strong>er</strong>grep har<br />
skjedd. I England <strong>er</strong> mellom 70 og 80 menn dømt ett<strong>er</strong> disse paragrafene i<br />
p<strong>er</strong>ioden 2003–2007 (Aftenposten 28. januar 2007).<br />
Tidlig<strong>er</strong>e studi<strong>er</strong> av int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep<br />
Uttrykket int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep ref<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong> til int<strong>er</strong>nett som en arena for<br />
etabl<strong>er</strong>ing av kontakt mellom en mulig ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> og off<strong>er</strong> før de treffes i<br />
virkeligheten <strong>hvor</strong> ov<strong>er</strong>grep finn<strong>er</strong> sted. Kunnskap om int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te<br />
ov<strong>er</strong>grep <strong>er</strong> nødvendig for å kartlegge omfanget av <strong>problemet</strong> og for å få svar<br />
på om, og eventuelt <strong>hvor</strong>for, noen barn og unge <strong>er</strong> spesielt sårbare for å bli<br />
utnyttet seksuelt <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Denne forskningen <strong>er</strong> i sin spede begynnelse.<br />
Mye av forskningen på dette området <strong>er</strong> gjort i USA ved Crimes against<br />
Children Research Cent<strong>er</strong> (CCRC) på Univ<strong>er</strong>sitetet ved New Hampshire.<br />
Janis Wolak, David Finkelhor, Kimb<strong>er</strong>ly Mitchell og Michele Ybarra (2008)<br />
<strong>er</strong> blant de sentrale forsk<strong>er</strong>ne på området, og har, hv<strong>er</strong> for seg ell<strong>er</strong> sammen,<br />
publis<strong>er</strong>t en rekke artikl<strong>er</strong> på feltet. De har vært opptatt av å korrig<strong>er</strong>e medias<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
upresise bilde av ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e på <strong>nettet</strong> som «rovdyr» som utnytt<strong>er</strong> naive barn<br />
med lokkemidl<strong>er</strong> og vold. Forsk<strong>er</strong>ne har ønsket å komme med en m<strong>er</strong><br />
nøyaktig forskningsbas<strong>er</strong>t beskrivelse av karakt<strong>er</strong>istikkene og tilstanden av<br />
dette høyt profil<strong>er</strong>te sosiale <strong>problemet</strong> med barn, unge og ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong>.<br />
Spørreund<strong>er</strong>søkelsen Youth Int<strong>er</strong>net Safety Surveys ble gjennomført i 2000<br />
(YISS-1) og i 2005 (YISS-2) og omfattet 3000 barn i ald<strong>er</strong>en 10–17 år.<br />
Resultat<strong>er</strong> fra YISS-1 og YISS-2 <strong>er</strong> blitt publis<strong>er</strong>t i fl<strong>er</strong>e artikl<strong>er</strong> (bl.a.<br />
Mitchell, Finkelhor & Wolak 2007a og b; Mitchell, Ybarra & Finkelhor,<br />
2007; Ybarra, Espelage & Mitchell, 2007; Mitchell, Wolak & Finkelhor,<br />
2008). Samme forskningsteam har også int<strong>er</strong>vjuet 612 ett<strong>er</strong>forsk<strong>er</strong>e i politiet<br />
for å kartlegge karakt<strong>er</strong>istikk<strong>er</strong> av seksuelle lovbrudd relat<strong>er</strong>t til kontakt oppstått<br />
på <strong>nettet</strong>. Studien «National Juvenile Online Victimization» (N-JOV)<br />
(2007) hadde som mål å belyse dynamikken i disse ov<strong>er</strong>grepene og se på<br />
karakt<strong>er</strong>istikkene til ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> og off<strong>er</strong>. Noe av utgangspunktet for und<strong>er</strong>søkelsene<br />
var st<strong>er</strong>k frykt i den am<strong>er</strong>ikanske offentligheten for at p<strong>er</strong>sonlig<br />
informasjon som <strong>er</strong> lagt ut på <strong>nettet</strong> kan føre til seksuell utnytting av barn og<br />
at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e finn<strong>er</strong> frem til nye måt<strong>er</strong> å utnytte barn og ungdom seksuelt<br />
<strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett.<br />
I noen av de am<strong>er</strong>ikanske studiene som vi har sett på h<strong>er</strong> (Mitchell et<br />
al., 2008) fung<strong>er</strong><strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett som en arena <strong>hvor</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne etabl<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
kontakt og blir kjent med sine potensielle ofre før de møt<strong>er</strong> dem i<br />
virkeligheten og begår seksuelle ov<strong>er</strong>grep mot dem. Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne bruk<strong>er</strong><br />
ulike kanal<strong>er</strong> som blog, chat, e-mail og IM (Instant Messaging, lynmelding)<br />
for å utvikle et intimt forhold til sine ofre. Tall fra denne am<strong>er</strong>ikanske<br />
und<strong>er</strong>søkelsen viste at i de all<strong>er</strong> fleste tilfellene av ov<strong>er</strong>grep (95 %) vet<br />
ungdommene at de kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> med voksne. Når det snakkes om<br />
seksuelle ov<strong>er</strong>grep i disse am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsene, <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep defin<strong>er</strong>t ut<br />
fra hva som i juridisk forstand <strong>er</strong> et ov<strong>er</strong>grep, nemlig at det drei<strong>er</strong> seg om<br />
seksuelle handling<strong>er</strong> mellom voksne og individ<strong>er</strong> som <strong>er</strong> und<strong>er</strong> seksuell<br />
lavald<strong>er</strong>. Kun i 5 prosent av tilfellene seil<strong>er</strong> de voksne und<strong>er</strong> falskt flagg og<br />
oppgir at de <strong>er</strong> ungdomm<strong>er</strong> selv. Sex <strong>er</strong> vanligvis et tema for relasjonen og de<br />
unge som møt<strong>er</strong> nettbekjentskap<strong>er</strong> ansikt til ansikt, går i de fleste tilfell<strong>er</strong> til<br />
slike møt<strong>er</strong> med den hensikt å involv<strong>er</strong>e seg seksuelt. Forsk<strong>er</strong>ne fant at en<br />
stor andel av de unge uttrykk<strong>er</strong> st<strong>er</strong>ke følels<strong>er</strong> og kjærlighet til ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
23
Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>, d<strong>er</strong>imot, har ofte kun seksuelle intensjon<strong>er</strong>. Tallene vis<strong>er</strong> at når<br />
et seksuelt forhold oppstår, <strong>er</strong> dette ofte et resultat av løft<strong>er</strong> om romantikk og<br />
kjærlighet. Dette kan forklare <strong>hvor</strong>for unge som hadde seksuell kontakt med<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>, ofte gjorde dette m<strong>er</strong> enn en gang (73 %). Det kan også forklare<br />
<strong>hvor</strong>for de fleste tilfellene d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e blir dømt for å ha hatt sex med<br />
mindreårige, ikke involv<strong>er</strong><strong>er</strong> tvang. Forsk<strong>er</strong>ne hevd<strong>er</strong> at sex med mindreårige<br />
<strong>er</strong> und<strong>er</strong>rapport<strong>er</strong>t i forhold til sex und<strong>er</strong> tvang fordi det ofte involv<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ungdom som ikke ans<strong>er</strong> tilfellene som kriminalitet ell<strong>er</strong> seg selv som ofre.<br />
Dette harmon<strong>er</strong><strong>er</strong> med funn fra Sv<strong>er</strong>ige, bas<strong>er</strong>t på t<strong>er</strong>apeutiske <strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
med ungdom som har opplevd int<strong>er</strong>nett-relat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep. And<strong>er</strong>s Nyman<br />
(2007) har skrevet en rapport på bakgrunn av svenske <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> fra t<strong>er</strong>api<br />
ett<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep skjedd gjennom kontakt etabl<strong>er</strong>t på <strong>nettet</strong>. Rapporten vis<strong>er</strong> at<br />
ungdommene føl<strong>er</strong>, i mange tilfell<strong>er</strong>, at de selv har vært delaktig og tatt<br />
initiativ til relasjonen. Hvis disse resultatene fra en studie bas<strong>er</strong>t på et klinisk<br />
utvalg <strong>er</strong> gen<strong>er</strong>alis<strong>er</strong>bare til en normalpopulasjon, kan det bety at de fleste<br />
tilfellene aldri blir rapport<strong>er</strong>t (Finkelhor, Ormrod, Turn<strong>er</strong> og Hamby, 2005).<br />
Da <strong>er</strong> det altså ikke ov<strong>er</strong>raskende at de ov<strong>er</strong>grepene som en gang startet på<br />
int<strong>er</strong>nett involv<strong>er</strong><strong>er</strong> voksne ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e som ofte <strong>er</strong> 10 år eldre enn sine ofre.<br />
Av alle ov<strong>er</strong>grep mot mindreårige i USA i 2001, utgjorde int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te<br />
ov<strong>er</strong>grep 7 prosent (Wolak et al., 2008). Hvis dette tallet <strong>er</strong> riktig og hvis<br />
omfanget ikke har endret seg ov<strong>er</strong> tid som følge av en voksende int<strong>er</strong>nettbruk,<br />
betyr det at relativt få barn utsettes for seksuelle ov<strong>er</strong>grep <strong>hvor</strong> kontakten først<br />
etabl<strong>er</strong>es <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Uansett kan det være gode grunn<strong>er</strong> til å und<strong>er</strong>søke om<br />
dette omfangstallet også gjør seg gjeldende i Norge, <strong>hvor</strong> andelen barn og<br />
ungdom som har tilgang til daglig bruk av int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> minst like høy som for<br />
tilsvarende ald<strong>er</strong>sgrupp<strong>er</strong> i USA.<br />
Et viktig poeng fra den am<strong>er</strong>ikanske studien <strong>er</strong> at ofrene vet hva de går<br />
til når de møt<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>nett offline, at de defin<strong>er</strong><strong>er</strong> sin deltakelse<br />
som frivillig og at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en først og fremst var en voksen p<strong>er</strong>son. Et<br />
spørsmål <strong>er</strong> om disse funn først og fremst <strong>er</strong> knyttet til am<strong>er</strong>ikanske forhold,<br />
ell<strong>er</strong> om vi kan anta at det samme forholdet gjeld<strong>er</strong> for europeiske land. I<br />
denne norske und<strong>er</strong>søkelsen still<strong>er</strong> vi to spørsmål som gir oss mulighet<strong>er</strong> for å<br />
se om ald<strong>er</strong>en på utsatte og «ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en» samsvar<strong>er</strong> med den ald<strong>er</strong>skonstellasjonen<br />
som synes å være vanlig i den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen ell<strong>er</strong> om vi<br />
finn<strong>er</strong> andre ald<strong>er</strong>skonstellasjon<strong>er</strong> i det norske mat<strong>er</strong>ialet.<br />
24<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Ulike form<strong>er</strong> for int<strong>er</strong>aktiv bruk av int<strong>er</strong>nett<br />
I takt med at det har blitt m<strong>er</strong> og m<strong>er</strong> vanlig at barn og unge tar i bruk<br />
møtested<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett i form av chatt<strong>er</strong>om og andre kommunikasjonsarena<strong>er</strong>,<br />
har også bekymringen steget for at barn og unge skal være tilgjengelig<br />
på nye arena<strong>er</strong> d<strong>er</strong> de kan få kontakt med anonyme p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong><br />
utsettes for seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep i kjølvannet av denne kontakten.<br />
En bekymring <strong>er</strong> knyttet til at int<strong>er</strong>nett kan skape betingels<strong>er</strong> for at ungdom<br />
legg<strong>er</strong> ut svært p<strong>er</strong>sonlig opplysning<strong>er</strong> og mat<strong>er</strong>iale om seg selv. Hvordan<br />
barn og unge opptr<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>, hva slags profil de legg<strong>er</strong> ut, <strong>hvor</strong> mye<br />
p<strong>er</strong>sonlig informasjon de vis<strong>er</strong> og innhold i bild<strong>er</strong> de legg<strong>er</strong> ut kan en anta<br />
påvirk<strong>er</strong> type og omfang av oppm<strong>er</strong>ksomhet fra andre på <strong>nettet</strong>, inklud<strong>er</strong>t fra<br />
p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de ikke kjenn<strong>er</strong>. En betydelig del av det forebyggende arbeidet mot<br />
ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong> har vært å utvikle strategi<strong>er</strong> som en har antatt beskytt<strong>er</strong><br />
barn for en negativ ekspon<strong>er</strong>ing på <strong>nettet</strong>. Mange av disse strategiene handl<strong>er</strong><br />
om <strong>hvor</strong>dan barna selv skal oppnå nettvett og være restriktive med informasjon<br />
om seg selv. Tall fra SAFT kan fortelle at dette arbeidet har gitt gode<br />
resultat<strong>er</strong> i Norge. Barn i Norge har blitt gen<strong>er</strong>elt mindre villige til å legge ut<br />
p<strong>er</strong>sonlige opplysning<strong>er</strong> enn før. Antallet som oppgir at de ikke legg<strong>er</strong> ut<br />
p<strong>er</strong>sonlig opplysning<strong>er</strong> nettopp fordi de har fått m<strong>er</strong> kunnskap om trygg<br />
bruk på <strong>nettet</strong>, har økt fra 10 prosent i 2003 til 39 prosent i 2006 (Arbeidsgrupp<strong>er</strong>apport,<br />
2008). Slik informasjon om risiko for ov<strong>er</strong>grep har også vært<br />
formidlet til am<strong>er</strong>ikanske barn og kan være årsaken til at antall barn som ble<br />
utsatt for seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> gikk ned fra 19 prosent i 2000<br />
(YISS-1) til 13 prosent i 2005 i USA (YISS-2) (Wolak et al., 2008). For å<br />
utvikle kunnskap om hva som eventuelt kan utgjøre far<strong>er</strong> for å bli utsatt for<br />
seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> det viktig å fortsette<br />
arbeidet med å kartlegge ungdomm<strong>er</strong>s <strong>er</strong>faring med mobbing og ufrivillig<br />
seksuell ekspon<strong>er</strong>ing på <strong>nettet</strong>.<br />
Blogg<br />
«Blogg» <strong>er</strong> en forkortelse og fornorskning av «weblog». «Å blogge» <strong>er</strong> å skrive<br />
dagbok på <strong>nettet</strong> og komment<strong>er</strong>e ting som skj<strong>er</strong>, ofte dagsaktuell politikk<br />
ell<strong>er</strong> hendels<strong>er</strong> fra hv<strong>er</strong>dagslivet, og dele det med andre på int<strong>er</strong>nett. Det gjør<br />
man enten på sin egen ell<strong>er</strong> andres hjemmeside (www.ung.no). En blogg<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
25
innehold<strong>er</strong> ofte mye p<strong>er</strong>sonlig informasjon og bild<strong>er</strong>. Mitchell, Finkelhor og<br />
Wolak (2007a) ønsket å se om det å ha sin egen blogg økte sannsynligheten<br />
for å opprette kontakt med nye bekjentskap<strong>er</strong> og å motta negativ seksuell<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet. Funnene viste at de ungdommene i und<strong>er</strong>søkelsen som<br />
hadde opprettet sin egen blogg med p<strong>er</strong>sonlig informasjon om seg selv, ikke<br />
hadde større sannsynlighet enn andre for å omgås mennesk<strong>er</strong> i virkeligheten<br />
som de i første omgang hadde møtt på <strong>nettet</strong> (op.cit.). Det å legge ut<br />
p<strong>er</strong>sonlig informasjon på <strong>nettet</strong> økte hell<strong>er</strong> ikke risikoen for å bli oppsøkt av<br />
andre som hadde et seksuelt motiv for dette. Det <strong>er</strong> viktig å legge til at<br />
majoriteten av ungdommene i denne und<strong>er</strong>søkelsen v<strong>er</strong>ken hadde lagt ut<br />
kontaktinformasjon ell<strong>er</strong> snakket med ukjente på <strong>nettet</strong>.<br />
Chat<br />
Chatting kan ov<strong>er</strong>settes til «prat» ell<strong>er</strong> «skravling», og brukes om det å treffe<br />
andre på int<strong>er</strong>nett og «snakke sammen» i webbas<strong>er</strong>te chatrooms. Meldingene<br />
man skriv<strong>er</strong> inn på PC-en komm<strong>er</strong> direkte opp i chatt<strong>er</strong>ommet, slik at andre<br />
kan respond<strong>er</strong>e umiddelbart. Slike chatt<strong>er</strong>om kan være lukkede ell<strong>er</strong> åpne for<br />
alle. En lukket chat ell<strong>er</strong> instant messaging (som for eksempel MSN) foregår<br />
mellom to ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e mennesk<strong>er</strong> og <strong>er</strong> lukket for andre. Det <strong>er</strong> gjennomført<br />
studi<strong>er</strong> av chatting som kommunikasjonsform, d<strong>er</strong> et viktig spørsmål <strong>er</strong> om<br />
denne formen for kommunikasjon skap<strong>er</strong> betingels<strong>er</strong> for at ungdommen<br />
avslør<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> formidl<strong>er</strong> intime, private ell<strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonlige opplysning<strong>er</strong> som de<br />
ell<strong>er</strong>s ikke vil ha formidlet. Hvis de unge først formidl<strong>er</strong> slike private opplysning<strong>er</strong><br />
kan det skape forestilling<strong>er</strong> hos den unge selv om en form for intimitet<br />
og nærhet til et nytt nettbekjentskap som i neste omgang kan bli grunnlag<br />
for seksuell utnytting (jf. avsnittet ovenfor om «grooming»). Det kan se ut<br />
som om noen kvalitet<strong>er</strong> ved int<strong>er</strong>nett som større grad av anonymitet forst<strong>er</strong>k<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> stimul<strong>er</strong><strong>er</strong> større intimitet og nærhet (McKenna, Green &<br />
Gleason, 2002, s. 9). Chatt<strong>er</strong>om kan være et møtested d<strong>er</strong> en potensiell ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong><br />
kan skjule sin egentlige identitet og motiv, samtidig som vedkommende<br />
komm<strong>er</strong> i kontakt med og/ell<strong>er</strong> blir kjent med barn og unge. Tilgangen<br />
til int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> lett, det kost<strong>er</strong> lite ell<strong>er</strong> ingenting, og det <strong>er</strong> mulig å<br />
opptre anonymt (Middleton, Elliot, Mandeville-Norden and Beech, 2006).<br />
Det <strong>er</strong> særlig i den lukkete formen for dialog på <strong>nettet</strong> at de fleste ov<strong>er</strong>grepssak<strong>er</strong><br />
på <strong>nettet</strong> har sitt opphav. Nyman (2007) vis<strong>er</strong> at barn som har<br />
26<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong> ofte har møtt ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> i åpne chatt<strong>er</strong>om,<br />
for siden å flytte dialogen til lukkede rom uten tilsyn fra andre.<br />
Hvorvidt det å chatte øk<strong>er</strong> sjansen for å få og møte nye bekjentskap på<br />
<strong>nettet</strong>, var sentralt i en und<strong>er</strong>søkelse fra Ned<strong>er</strong>land utført av Pet<strong>er</strong>, Valkenburg<br />
og Schouten (2005). Denne spørreund<strong>er</strong>søkelsen int<strong>er</strong>vjuet 412 ungdom<br />
mellom 12 og 18 som hadde kommunis<strong>er</strong>t med folk de i utgangspunktet ikke<br />
kjente på <strong>nettet</strong>. Und<strong>er</strong>søkelsen viste at jent<strong>er</strong> ikke snakk<strong>er</strong> m<strong>er</strong> med ukjente<br />
på <strong>nettet</strong> enn gutt<strong>er</strong>. Ikke ov<strong>er</strong>raskende var det slik at ungdom som chattet<br />
ofte også snakket m<strong>er</strong> med ukjente på <strong>nettet</strong> enn ungdom som ikke chattet<br />
like ofte. Det kan bety at de som har en hyppig int<strong>er</strong>nettbruk kan være sårbare<br />
for å bli utsatt for uønsket oppm<strong>er</strong>ksomhet fra mennesk<strong>er</strong> de møt<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> i<br />
større grad enn andre som ikke bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett like ofte. Det finnes imidl<strong>er</strong>tid<br />
studi<strong>er</strong> som ikke støtt<strong>er</strong> en slik konklusjon, men tv<strong>er</strong>t imot indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at det å<br />
være en hyppig bruk<strong>er</strong> av chatrom på int<strong>er</strong>nett bidrar til at bruk<strong>er</strong>ne etabl<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
nye positive relasjon<strong>er</strong> både når det gjeld<strong>er</strong> bekjentskap<strong>er</strong>, nye venn<strong>er</strong> og<br />
romantiske relasjon<strong>er</strong> (McKenna, Green & Gleason, 2002, s. 21).<br />
Nettsamfunn<br />
Det finnes både norske og int<strong>er</strong>nasjonale nettsamfunn <strong>hvor</strong> int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e<br />
opprett<strong>er</strong> en profil, møt<strong>er</strong> og kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> med andre medlemm<strong>er</strong>. Mye<br />
slik nettsamfunnsaktivitet består av å danne sosiale nettv<strong>er</strong>k med all<strong>er</strong>ede<br />
innloggede medlemm<strong>er</strong> og å v<strong>er</strong>ve nye medlemm<strong>er</strong>. Typiske eksempl<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
YouTube, Nettby og Facebook. Facebook har m<strong>er</strong> enn 100 million<strong>er</strong> aktive<br />
bruk<strong>er</strong>e på v<strong>er</strong>densbasis, og anslåtte 576 000 norske bruk<strong>er</strong>e p<strong>er</strong> 29.7.2008<br />
(Wikipedia). I Norge <strong>er</strong> sju av ti unge mellom 16 og 19 år daglig innom<br />
nettsamfunn som YouTube, Facebook og MySpace, vis<strong>er</strong> en ny und<strong>er</strong>søkelse<br />
fra Fornyings- og administrasjonsdepartementet (Storsul, 2008). I likhet med<br />
sosiale nettv<strong>er</strong>k offline <strong>er</strong> det flokkatf<strong>er</strong>d også i nettsamfunn. Ungdom flytt<strong>er</strong><br />
seg fort og i flokk til nye populære nettsamfunn, og gamle nettsamfunn<br />
mist<strong>er</strong> oppslutning (Storsul, 2008). Det kan knytte seg visse potensielle problem<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> utfordring<strong>er</strong> til det å ha en profil i et nettsamfunn. Noen<br />
bruk<strong>er</strong>e har opplevd mobbing, trakass<strong>er</strong>ing og seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> når de<br />
har opprettet en profil på et nettsted. Spesielle utfordring<strong>er</strong> oppstår knyttet<br />
til nettsamfunn med en seksuell profil. Fl<strong>er</strong>e nettsamfunn som <strong>er</strong> ment for<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
27
ungdom, også ungdom und<strong>er</strong> 18 år, har oppfordret bruk<strong>er</strong>ne til å legge ut<br />
bild<strong>er</strong> av seg selv, få karakt<strong>er</strong><strong>er</strong> ell<strong>er</strong> poeng av andre og tilbakemelding på<br />
utseendet sitt. Å inklud<strong>er</strong>e ukjente mennesk<strong>er</strong> inn i sitt vennenett på nettsamfunn,<br />
kan også medføre problem<strong>er</strong>. Grensene for hvem som <strong>er</strong> venn<strong>er</strong> på<br />
nettsamfunn flyt<strong>er</strong> ofte ut og inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> venn<strong>er</strong> av venn<strong>er</strong>. Dette kan<br />
innebære en risiko i den forstand at de som har som hensikt å utnytte barn<br />
og unge kan bruke nettv<strong>er</strong>k mellom venn<strong>er</strong> for å skaffe seg tilgang til fl<strong>er</strong>e.<br />
Kombinasjon av risikoatf<strong>er</strong>d på <strong>nettet</strong><br />
I de am<strong>er</strong>ikanske studiene, sit<strong>er</strong>t ovenfor, var man opptatt av å se på om det å<br />
legge ut p<strong>er</strong>sonlig informasjon <strong>er</strong> forbundet med annen risikabel int<strong>er</strong>nettatf<strong>er</strong>d.<br />
Resultatene fra YISS-1 og YISS-2 (2008) indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at det <strong>er</strong> en økt<br />
risiko knyttet til et mønst<strong>er</strong> av forskjellige potensielle risikable atf<strong>er</strong>d<strong>er</strong> på<br />
<strong>nettet</strong>. Dette dreide seg om å snakke med ukjente på <strong>nettet</strong>, å ha disse på sin<br />
venneliste, å snakke med kontakt<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> om sex, å søke porno på <strong>nettet</strong><br />
ell<strong>er</strong> være frekk ell<strong>er</strong> utfordrende på <strong>nettet</strong> (Wolak et al., 2008). Ungdom<br />
som rapport<strong>er</strong>te om tre ell<strong>er</strong> fire av disse online atf<strong>er</strong>dstypene hadde mellom<br />
5 og 11 gang<strong>er</strong> større sannsynlighet for å rapport<strong>er</strong>e om seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong><br />
på <strong>nettet</strong> enn andre. Disse var også m<strong>er</strong> ekspon<strong>er</strong>t for å motta aggressiv<br />
seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet fra ukjente enn ungdom som kommunis<strong>er</strong>te med<br />
ukjente kontakt<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>, men som ikke rapport<strong>er</strong>te om andre risikoatf<strong>er</strong>dstyp<strong>er</strong>.<br />
Int<strong>er</strong>nettkontakt med nye kontakt<strong>er</strong> behøv<strong>er</strong> d<strong>er</strong>med ikke i seg<br />
selv være en risiko for seksuell utnytting, men ungdom som gir ut p<strong>er</strong>sonlig<br />
informasjon og snakk<strong>er</strong> om sex med ukjente online <strong>er</strong> m<strong>er</strong> tilbøyelig til å<br />
motta m<strong>er</strong> seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet, som igjen kan lede til kontakt utenfor<br />
<strong>nettet</strong> (Mitchell, Finkelhor og Wolak 2007b). Nyman (2007) beskriv<strong>er</strong> ulike<br />
atf<strong>er</strong>d<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> som han men<strong>er</strong> represent<strong>er</strong><strong>er</strong> en risiko for å motta seksuell<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet og seksuell kontakt utenfor <strong>nettet</strong>. Han beskriv<strong>er</strong> disse som<br />
steg i en trapp d<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t steg beskriv<strong>er</strong> en prosess, og d<strong>er</strong> rekkefølgen kan<br />
vari<strong>er</strong>e. Stegene <strong>er</strong> som følg<strong>er</strong>; å gi ut p<strong>er</strong>sonlig informasjon, å snakke om sex<br />
med ukjente, publis<strong>er</strong>e seksuelle bild<strong>er</strong> av seg selv og venn<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>, delta i<br />
webcamsex med ukjente, møte bekjentskap<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong> utenfor <strong>nettet</strong>, date<br />
voksne man først har truffet på <strong>nettet</strong>, sende bild<strong>er</strong> i <strong>er</strong>statning for mottatte<br />
gav<strong>er</strong> (kontaktkort og lignende), sende film<strong>er</strong> for å motta gav<strong>er</strong>, date og ha<br />
sex med ukjente fra <strong>nettet</strong> mot gav<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> betaling.<br />
28<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Hva gjør noen ungdom sårbare for å bli utnyttet på<br />
<strong>nettet</strong>?<br />
Sitatet nedenfor <strong>er</strong> hentet fra en nettside som fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på nettvett for barn.<br />
Det <strong>er</strong> et eksempel på <strong>hvor</strong>dan far<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett kan fortone seg for barn,<br />
vurd<strong>er</strong>t av en jente på 13 år:<br />
…en gang jeg var på jippii (en chatte side for barn) har det komt mange<br />
PEDOFILE <strong>er</strong> så ekkelt at de kan si sånn til små barn! en som sa at jeg<br />
kunne få skjørt vis jeg gjorde seksuelle ting med han å mange som har<br />
sagt at de søk<strong>er</strong> barn å ungdomm<strong>er</strong> for å bli modell<strong>er</strong>, så domt ingen<br />
virkelige som har et modellfirma som hadde gidda å lete på jippii ett<strong>er</strong><br />
slik men for å bli modell måtte jeg vise meg naken på cam å sende<br />
bild<strong>er</strong> av meg i und<strong>er</strong>tøy da røp<strong>er</strong> di seg med en gang. Men jeg gjorde<br />
ingen av delene. Poenget i dette <strong>er</strong> at det <strong>er</strong> så mange naive ung<strong>er</strong> på<br />
<strong>nettet</strong>. Som kansje ikke har så mange venn<strong>er</strong> å tror at de ha en sjangse<br />
på å bli modell å blir kjempe glad å da øddleg<strong>er</strong> di den sjangen for de.<br />
jeg håp<strong>er</strong> virkelig at di som les<strong>er</strong> dette forstår <strong>hvor</strong> farlig det kan være å<br />
chatte på <strong>nettet</strong>. klem jente 13:)<br />
Er det slik at normal int<strong>er</strong>nettaktivitet blant barn og unge innebær<strong>er</strong> en<br />
gen<strong>er</strong>ell risiko for å møte ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e på <strong>nettet</strong>, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> noen barn spesielt<br />
utsatt for å bli ekspon<strong>er</strong>t for far<strong>er</strong> knyttet til int<strong>er</strong>nettbruk? Om det <strong>er</strong> slik at<br />
noen <strong>er</strong> spesielt utsatt for ov<strong>er</strong>grep, kan denne sårbarheten knyttes til individuelle<br />
faktor<strong>er</strong>? I arbeidet med å beskytte barn og unge mot ov<strong>er</strong>grep har<br />
det vært viktig å kartlegge risikogrupp<strong>er</strong> for å kunne fokus<strong>er</strong>e det forebyggende<br />
arbeidet rundt disse.<br />
Utforskende ungdomstid<br />
Et moment som vektlegges i de am<strong>er</strong>ikanske studiene <strong>er</strong> det seksuelle<br />
aspektet knyttet til gen<strong>er</strong>elle trekk ved ungdomstiden som kan trekke unge<br />
inn i vanskelighet<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> (Wolak et al., 2008). Det <strong>er</strong> nødvendig å<br />
inklud<strong>er</strong>e normal seksuell nysgj<strong>er</strong>righet i ungdomsårene som en forklaring på<br />
<strong>hvor</strong>for særlig ungdom oppsøk<strong>er</strong> kontakt på <strong>nettet</strong> i større grad enn andre<br />
grupp<strong>er</strong> av int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e. Wolak, Finkelhor, Mitchell og Ybarra (2008)<br />
men<strong>er</strong> at media ofte lag<strong>er</strong> et bilde av barn og unge som blir utnyttet på<br />
int<strong>er</strong>nett som naive og umodne/u<strong>er</strong>farne når det gjeld<strong>er</strong> sex. Resultatene fra<br />
N-JOV vis<strong>er</strong> at 99 prosent av alle som hadde opplevd seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
29
elat<strong>er</strong>t til int<strong>er</strong>nettbruk, var mellom 13 og 17 år. Ca. halvparten var 13 og<br />
14 år. Forsk<strong>er</strong>ne vektlegg<strong>er</strong> at ungdom i en slik ald<strong>er</strong> som regel forstår<br />
kompleksiteten i int<strong>er</strong>nett når de svar<strong>er</strong> på spørsmål om gode og dårlige ting<br />
som kan skje dem i d<strong>er</strong>es int<strong>er</strong>nettbruk. På grunnlag av det am<strong>er</strong>ikanske<br />
utvalget av ungdom, men<strong>er</strong> de at måten ungdom engasj<strong>er</strong><strong>er</strong> seg på <strong>nettet</strong> på<br />
til dels <strong>er</strong> styrt av d<strong>er</strong>es int<strong>er</strong>nettkompetanse. De men<strong>er</strong> at ungdom oppsøk<strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong> komplekse og int<strong>er</strong>aktive int<strong>er</strong>nettaktivitet<strong>er</strong> først når de blir litt eldre og<br />
har skaffet seg en del <strong>er</strong>faring med bruk av <strong>nettet</strong>. Det kan være at eldre<br />
ungdom har m<strong>er</strong> kunnskap om den int<strong>er</strong>aktive int<strong>er</strong>nettaktiviteten ell<strong>er</strong> det<br />
kan være at de føl<strong>er</strong> seg trygg<strong>er</strong>e og har kontroll med det som skj<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>.<br />
Dette kan result<strong>er</strong>e i at eldre ungdom ekspon<strong>er</strong>es for en større risiko for å<br />
legge ut p<strong>er</strong>sonlig informasjon og snakke med nettkontakt<strong>er</strong> enn de som <strong>er</strong><br />
yngre og som har en enkl<strong>er</strong>e, mindre int<strong>er</strong>aktiv måte å op<strong>er</strong><strong>er</strong>e på <strong>nettet</strong> på. I<br />
de am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsene synes med andre ord risikoatf<strong>er</strong>d på <strong>nettet</strong> å<br />
være forbundet med tenåring<strong>er</strong> som har en del <strong>er</strong>faring på <strong>nettet</strong>. Det samme<br />
mønst<strong>er</strong>et vis<strong>er</strong> tallene fra SAFT i Norge, d<strong>er</strong> de som <strong>er</strong> mest tilbøyelige til å<br />
legge ut p<strong>er</strong>sonlig informasjon <strong>er</strong> tenåring<strong>er</strong>, mens barn i ald<strong>er</strong>en 9–12 år <strong>er</strong><br />
mest restriktive. Om <strong>hvor</strong>vidt denne <strong>er</strong>faringen beskytt<strong>er</strong> dem mot å bli<br />
utsatt for ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong>, gjenstår imidl<strong>er</strong>tid å se.<br />
13–14 år gamle jent<strong>er</strong> som flørt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett oppgir ofte at de <strong>er</strong> litt<br />
eldre enn det de <strong>er</strong>. Svært mange «oppjust<strong>er</strong><strong>er</strong>» ald<strong>er</strong>en sin til 16 år, som <strong>er</strong><br />
den seksuelle lavald<strong>er</strong>en i Norge. Dette har ingen betydning for vurd<strong>er</strong>ingen<br />
av straff<strong>er</strong>ettslig ansvar: villfarelse om ald<strong>er</strong> gir ikke straffefritak (Nicolaisen<br />
2008).<br />
For å unngå at barn og unge blir utnyttet i en sårbar fase av livet d<strong>er</strong><br />
ungdom flest <strong>er</strong> søkende og nysgj<strong>er</strong>rig på andre mennesk<strong>er</strong> og relasjon<strong>er</strong>, <strong>er</strong><br />
kunnskap om normalt sunne kjærlighetsforhold og seksuell utvikling viktige<br />
tema<strong>er</strong>. De am<strong>er</strong>ikanske forsk<strong>er</strong>ne men<strong>er</strong> dette bør inklud<strong>er</strong>es når man<br />
vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> barns sårbarhet for ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong>.<br />
Emosjonell kontroll<br />
Tallene fra den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen YISS-1 og YISS-2 vis<strong>er</strong> at seksuelle<br />
ov<strong>er</strong>grep på int<strong>er</strong>nett ofte skj<strong>er</strong> fordi ungdom opplev<strong>er</strong> relasjonen<br />
mellom seg og den nye nettkontakten som romantisk (Wolak et al., 2008).<br />
Den romantiske relasjonen utvikles ofte i isolasjon og hemmelighet og uten<br />
30<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
tilsyn av andre voksne ell<strong>er</strong> venn<strong>er</strong> i et sosialt nettv<strong>er</strong>k. Denne isolasjonen<br />
kan gjøre at ungdom rask<strong>er</strong>e involv<strong>er</strong><strong>er</strong> seg med p<strong>er</strong>sonlig informasjon og<br />
utvikl<strong>er</strong> forhold med en større intensitet enn ansikt-til-ansikt-kontakt med<br />
andre ungdom (McKenna, Green og Gleason, 2002). En slik mangel på<br />
emosjonell kontroll kan føre til at forhold ungdom <strong>er</strong>far<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> oppleves<br />
som st<strong>er</strong>ke og vanskelige å hanskes med hvis dette <strong>er</strong> den første <strong>er</strong>faringen de<br />
har med konkret seksualitet.<br />
Kjønn og seksuell orient<strong>er</strong>ing<br />
Data fra den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen YISS-1 vis<strong>er</strong>, som for ov<strong>er</strong>grep<br />
gen<strong>er</strong>elt, at det <strong>er</strong> jent<strong>er</strong> som <strong>er</strong> mest sårbare for ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong> (Wolak,<br />
2004). Jent<strong>er</strong> som <strong>er</strong> tidlig seksuelt aktive <strong>er</strong> spesielt sårbare fordi det <strong>er</strong> m<strong>er</strong><br />
sannsynlig at de kan involv<strong>er</strong>e seg med eldre partn<strong>er</strong>e. And<strong>er</strong>s Nyman (2007)<br />
påpek<strong>er</strong> det samme i sin rapport om nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep, bas<strong>er</strong>t på <strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
fra t<strong>er</strong>api ved ulike institusjon<strong>er</strong> i Sv<strong>er</strong>ige. Han vis<strong>er</strong> at mange av de jentene<br />
som har møtt kontakt<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong> offline og som har hatt en ubehaglig <strong>er</strong>faring,<br />
fall<strong>er</strong> i tre ulike kategori<strong>er</strong> avhengig av d<strong>er</strong>es reaksjon<strong>er</strong> i ett<strong>er</strong>tid. Noen<br />
føl<strong>er</strong> seg lurt fordi de trodde de skulle møte noen med gode hensikt<strong>er</strong>. Andre<br />
jent<strong>er</strong> fortsett<strong>er</strong> å plass<strong>er</strong>e seg i situasjon<strong>er</strong> de ikke helt har kontroll ov<strong>er</strong>. Disse<br />
jentene føl<strong>er</strong> at de <strong>er</strong> eldre og m<strong>er</strong> modne enn andre på sin egen ald<strong>er</strong>. De har<br />
også tatt m<strong>er</strong> initiativ til å opprettholde relasjonen og s<strong>er</strong> ikke manipulasjonen<br />
fra ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>s side like lett. Den siste kategorien betegn<strong>er</strong> Nyman som selvdestruktiv.<br />
Dette drei<strong>er</strong> seg om int<strong>er</strong>nettaktivitet d<strong>er</strong> jent<strong>er</strong> møt<strong>er</strong> kontakt<strong>er</strong><br />
fra <strong>nettet</strong> og involv<strong>er</strong><strong>er</strong> seg seksuelt, <strong>hvor</strong> de selv har oppsøkt relasjonen og<br />
tilbudt seksuelle tjenest<strong>er</strong> mot økonomisk gevinst. De synes ikke det <strong>er</strong> et<br />
problem om det ikke hadde vært for omgivelsenes reaksjon<strong>er</strong> (Nyman, 2007).<br />
Tall fra SAFT vis<strong>er</strong> at blant dem som har opplevd ubehaglige møt<strong>er</strong> med<br />
kontakt<strong>er</strong> de har møtt på int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> det flest jent<strong>er</strong> på 15 og 16 år. Disse har<br />
også oppgitt at de <strong>er</strong> misfornøyde med venn<strong>er</strong>, skole og/ell<strong>er</strong> familie, noe som<br />
kan indik<strong>er</strong>e et dårlig venne- og familienettv<strong>er</strong>k. De fleste bor utenfor byene<br />
(Arbeidsgrupp<strong>er</strong>apport, 2007). En annen norsk und<strong>er</strong>søkelse gjennomført<br />
tidlig i 2000-årene stilte blant annet spørsmålet om hva som kjennetegn<strong>er</strong><br />
ungdomm<strong>er</strong> som inngår en avtale om å møte nettkontakt<strong>er</strong> utenom int<strong>er</strong>nett<br />
(Torg<strong>er</strong>sen 2004). Denne und<strong>er</strong>søkelsen finn<strong>er</strong> et samspill mellom kjønn,<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
31
ald<strong>er</strong>, problematf<strong>er</strong>d og tendensen til å oppsøke offline-møt<strong>er</strong> med int<strong>er</strong>nettbekjentskap<strong>er</strong>.<br />
Jentene på vid<strong>er</strong>egående som hadde møtt nettkontakt<strong>er</strong>, skilte<br />
seg ut ved at de hadde skulket skolen oft<strong>er</strong>e, vært oft<strong>er</strong>e borte om natten uten<br />
av foreldrene visste det og drakk m<strong>er</strong> enn andre. Gutt<strong>er</strong> i ungdomsskoleald<strong>er</strong><br />
som møtte nettkontakt<strong>er</strong> offline skilte seg fra andre jevnaldrende gutt<strong>er</strong> ved at<br />
de hadde en livsstil preget av utag<strong>er</strong>ende atf<strong>er</strong>d, rus, depresjon, samt dårlig<br />
forhold til sine foreldre (Torg<strong>er</strong>sen, 2004).<br />
Gutt<strong>er</strong> som oppgir at de <strong>er</strong> homofile ell<strong>er</strong> still<strong>er</strong> spørsmål ved egen legning<br />
synes å være en annen gruppe som <strong>er</strong> spesielt sårbare for å bli utnyttet<br />
på <strong>nettet</strong>. I J-NOV studien (Wolak et al., 2008) kom det frem av dataene at<br />
av de guttene som hadde opplevd slike episod<strong>er</strong>, hadde de fleste gitt klart<br />
uttrykk for at de var homofile ell<strong>er</strong> usikre i forhold til egen legning. I alle tilfellene<br />
hadde ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> vært mann. Negative holdning<strong>er</strong>, stigma, ensomhet<br />
og isolasjon blir brukt som forklaring<strong>er</strong> på at slike gutt<strong>er</strong> har en økt sjanse for<br />
å treffe andre man kan identifis<strong>er</strong>e seg med og innlede et forhold til på <strong>nettet</strong><br />
(Wolak et al., 2008).<br />
Tidlig<strong>er</strong>e seksuelt og fysisk misbruk<br />
Den første am<strong>er</strong>ikanske spørreund<strong>er</strong>søkelsen fra forsk<strong>er</strong>ne ved New<br />
Hampshire (YISS-1) (Mitchell, Finkelhor og Wolak, 2001) vis<strong>er</strong> at unge int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e<br />
med historie fra offline seksuell ell<strong>er</strong> fysisk misbruk, <strong>er</strong> m<strong>er</strong> tilbøyelige<br />
til å motta negativ seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet og bli utnyttet enn andre<br />
på <strong>nettet</strong>. De som deltok i høyrisikoatf<strong>er</strong>d på <strong>nettet</strong> og som rapport<strong>er</strong>te om<br />
negativ seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet fra kontakt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett, rapport<strong>er</strong>te også<br />
om en rekke problem<strong>er</strong> i livet forøvrig. Dette var for eksempel grenseov<strong>er</strong>skridende<br />
og regelbrytende atf<strong>er</strong>d, depresjon, konflikt med foreldrene og<br />
alvorlige sosiale int<strong>er</strong>aksjonsproblem<strong>er</strong> (Mitchell et al., 2001).<br />
Utfordring<strong>er</strong> for norsk forskning<br />
Det finnes få ell<strong>er</strong> ingen norske und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> som stud<strong>er</strong><strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
mot barn og ungdom med utgangspunkt i int<strong>er</strong>nett og andre form<strong>er</strong> for<br />
mod<strong>er</strong>ne kommunikasjonsteknologi. Studiene fra New Hampshire i USA<br />
represent<strong>er</strong><strong>er</strong> en betydelig kunnskapsbank for alle som <strong>er</strong> opptatt av slike<br />
32<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
spørsmål, men am<strong>er</strong>ikanske funn kan ikke uten vid<strong>er</strong>e ov<strong>er</strong>føres til norske<br />
forhold. USA <strong>er</strong> for det første et svært mye større og m<strong>er</strong> uov<strong>er</strong>siktlig<br />
samfunn enn det norske. Dette kan bety at risikoen <strong>er</strong> større for am<strong>er</strong>ikansk<br />
ungdom. På den andre siden, kanskje nettopp som en følge av dette, <strong>er</strong><br />
forestillingen om «the strang<strong>er</strong> dang<strong>er</strong>» (fremmede mennesk<strong>er</strong> som potensielt<br />
farlige) langt st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e i USA enn i Norge. Dette kan innebære at am<strong>er</strong>ikansk<br />
ungdom <strong>er</strong> m<strong>er</strong> bevisste på å beskytte seg selv, ell<strong>er</strong> at foreldrene d<strong>er</strong>es <strong>er</strong> m<strong>er</strong><br />
oppm<strong>er</strong>ksomme og beskyttende enn det norske foreldre s<strong>er</strong> grunn til å være.<br />
Et annet poeng <strong>er</strong> at store befolkningsgrupp<strong>er</strong> i USA, naturligvis ikke alle,<br />
har et m<strong>er</strong> restriktivt forhold til seksualitet enn det som <strong>er</strong> gjengs i Norge.<br />
Holdning<strong>er</strong> til seksualitet vil spille inn på <strong>hvor</strong>dan ungdommene selv ag<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
på <strong>nettet</strong>, og <strong>hvor</strong>dan de reag<strong>er</strong><strong>er</strong> hvis de utsettes for seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet.<br />
Et tredje moment som <strong>er</strong> v<strong>er</strong>dt å nevne, <strong>er</strong> at sosiale forskjell<strong>er</strong> <strong>er</strong> langt<br />
større i USA enn i Norge. Fl<strong>er</strong>e million<strong>er</strong> barn og unge i USA lev<strong>er</strong> i famili<strong>er</strong><br />
som ikke har råd til helsetjenest<strong>er</strong>, noe som innebær<strong>er</strong> at mange sårbare ungdomm<strong>er</strong><br />
ov<strong>er</strong>lates til seg selv. I Norge vil ungdom i tilsvarende situasjon<strong>er</strong><br />
oft<strong>er</strong>e fanges opp av helsevesenet. I den grad dette <strong>er</strong> riktig, kan det være at<br />
det som <strong>er</strong> risikofaktor<strong>er</strong> i USA ikke slår så st<strong>er</strong>kt ut i Norge, fordi ungdom<br />
som har risikobakgrunn i større grad får den hjelpen de treng<strong>er</strong>.<br />
Når dette <strong>er</strong> sagt, <strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett <strong>stort</strong> sett det samme både i Norge og i<br />
USA, og ungdom i den globale kulturen har mange likhetstrekk i alle<br />
industrialis<strong>er</strong>te land. Vi kan d<strong>er</strong>med på ingen måte utelukke at likhetstrekkene<br />
i ungdoms int<strong>er</strong>nettatf<strong>er</strong>d og risiko <strong>er</strong> ganske lik i disse to samfunnene.<br />
Vår norske forskning bør ta inn ov<strong>er</strong> seg innsiktene fra am<strong>er</strong>ikanske kollega<strong>er</strong><br />
og teste ut i hvilken grad de sammenhengene de s<strong>er</strong> også gjeld<strong>er</strong> i Norge. Det<br />
finnes p<strong>er</strong> i dag ingen norske studi<strong>er</strong> og svært få int<strong>er</strong>nasjonale representative<br />
studi<strong>er</strong> av hvilke typ<strong>er</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> barn og unge utsettes for på <strong>nettet</strong> d<strong>er</strong><br />
gj<strong>er</strong>ningsp<strong>er</strong>sonen <strong>er</strong> ukjent for off<strong>er</strong>et. Vid<strong>er</strong>e finnes det ingen representative<br />
norske studi<strong>er</strong> av omfanget av seksuelle ov<strong>er</strong>grep d<strong>er</strong> off<strong>er</strong> og gj<strong>er</strong>ningsp<strong>er</strong>son<br />
har møttes <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Det finnes få norske kvalitative studi<strong>er</strong> som handl<strong>er</strong><br />
spesifikt om <strong>hvor</strong>dan barn bruk<strong>er</strong> <strong>nettet</strong>, hva som motiv<strong>er</strong><strong>er</strong> dem til å teste ut<br />
grens<strong>er</strong>, bytte og selge seksuelle tjenest<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>. I den forbindelse trengs<br />
det også m<strong>er</strong> kunnskap om spesifikke skadevirkning<strong>er</strong> av nettrelat<strong>er</strong>te<br />
ov<strong>er</strong>grep, spesielt når barnet selv har en aktiv rolle i relasjonen til ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
33
Sist, men ikke minst, finnes det ingen tidlig<strong>er</strong>e representative norske studi<strong>er</strong><br />
som på en systematisk måte und<strong>er</strong>søk<strong>er</strong> hvilke sosiale og individuelle faktor<strong>er</strong><br />
som øk<strong>er</strong> risikoen for int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Informasjon om<br />
omfang og risikofaktor<strong>er</strong> <strong>er</strong> viktig i samfunnets vid<strong>er</strong>e arbeid for å bekjempe<br />
ov<strong>er</strong>grep mot barn og ørem<strong>er</strong>ke tiltak til dem som treng<strong>er</strong> det mest. Vi vet<br />
foreløpig lite om dette arbeidet bør være gen<strong>er</strong>elt og omfange alle barn og<br />
unge, ell<strong>er</strong> om noen grupp<strong>er</strong> bør få tilpassede tiltak, ell<strong>er</strong> begge del<strong>er</strong>.<br />
Behovet for m<strong>er</strong> systematisk kunnskap om omfanget av slike hendels<strong>er</strong> og<br />
ikke minst ønsket om å identifis<strong>er</strong>e sårbare grupp<strong>er</strong>, dann<strong>er</strong> altså bakgrunnen<br />
for den studien som vi i det følgende skal present<strong>er</strong>e resultat<strong>er</strong> fra.<br />
Denne rapporten søk<strong>er</strong> å gi svar på tre sentrale spørsmål:<br />
34<br />
(1) Hvor mange barn og unge utsettes for seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet og<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett?<br />
(2) Hvor mange barn og unge <strong>er</strong> blitt utsatt for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> i forbindelse<br />
med fysiske møt<strong>er</strong> med bekjente fra int<strong>er</strong>nett, og hvilke typ<strong>er</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong><br />
<strong>er</strong> det snakk om?<br />
(3) Hvilke grupp<strong>er</strong>, om noen, <strong>er</strong> spesielt sårbare for å bli utsatt for<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på <strong>nettet</strong> og for seksuelle ov<strong>er</strong>grep ved kontakt med<br />
ukjente fra <strong>nettet</strong>?<br />
I kapittel 2 beskrives datagrunnlag rapporten <strong>er</strong> bygget på, beskrivels<strong>er</strong> av<br />
utvalg og hvilke risikofaktor<strong>er</strong> und<strong>er</strong>søkelsen har testet og <strong>hvor</strong>dan. Vid<strong>er</strong>e<br />
handl<strong>er</strong> kapittel 3 om temaet seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet og <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på nett.<br />
H<strong>er</strong> present<strong>er</strong>es tall fra und<strong>er</strong>søkelsen av <strong>hvor</strong> mange som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om<br />
mobbing og sjikane på SMS og int<strong>er</strong>nett, <strong>hvor</strong> mange som opplev<strong>er</strong> seksuell<br />
pågåenhet og seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett, og hvilke trekk som særlig<br />
kjennetegn<strong>er</strong> ungdom som opplev<strong>er</strong> slike hendels<strong>er</strong>. Ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong><br />
mellom nettkontakt<strong>er</strong> <strong>er</strong> temaet i kapittel 4. H<strong>er</strong> s<strong>er</strong> vi på <strong>hvor</strong> mange av<br />
respondentene våre som har møtt mennesk<strong>er</strong> de først har truffet på <strong>nettet</strong><br />
offline, og hva som skj<strong>er</strong> i disse møtene. Kapittel 5 <strong>er</strong> en diskusjon om seksuelle<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ramm<strong>er</strong> tilfeldig ell<strong>er</strong> om noen individuelle og kontekstuelle<br />
faktor<strong>er</strong> kan knyttes til en risikogruppe. Dette sammenliknes med funn fra<br />
LUVO und<strong>er</strong>søkelsen som tar for seg risikogrupp<strong>er</strong> for seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
gen<strong>er</strong>elt. Avslutningsvis oppsumm<strong>er</strong><strong>er</strong> vi funn og diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> hva funnene kan<br />
fortelle oss om behovet for forebyggende innsats.<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
2 Datagrunnlag og gjennomføring<br />
Data og utvalg<br />
Våren 2007 gjennomførte forskningsinstituttet NOVA en landsrepresentativ<br />
und<strong>er</strong>søkelse om barn og unges utsatthet for fysisk vold, vitne<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> og<br />
seksuelle ov<strong>er</strong>grep (Mossige og Stefansen, 2007). Dette <strong>er</strong> den første<br />
und<strong>er</strong>søkelsen <strong>hvor</strong> omfanget av både vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep blant barn<br />
og unge <strong>er</strong> kartlagt i Norge. Und<strong>er</strong>søkelsen ble gjennomført blant 18 år<br />
gamle avgangselev<strong>er</strong> i vid<strong>er</strong>egående skole (n=7033). Und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> starten<br />
på en longitudinell studie (LUVO – Longitudinell ungdomsund<strong>er</strong>søkelse av<br />
vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep) d<strong>er</strong> målet <strong>er</strong> å gjennomføre to oppfølgingsund<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong><br />
om fem og ti år. Und<strong>er</strong>søkelsen mål<strong>er</strong> variabl<strong>er</strong> som på grunnlag av<br />
empiri og teori om vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep kan indik<strong>er</strong>e en øket<br />
sannsynlighet for at et individ i utvalget kan bli utsatt for ov<strong>er</strong>grep, ell<strong>er</strong> vold,<br />
variabl<strong>er</strong> med betydning for at tidlig<strong>er</strong>e ofre kan bli utsatt for nye ov<strong>er</strong>grep<br />
(reviktimis<strong>er</strong>ing), og variabl<strong>er</strong> som mål<strong>er</strong> mulige konsekvens<strong>er</strong> av <strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
med vold ell<strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep. I tillegg innehold<strong>er</strong> spørreskjemaet en<br />
rekke spørsmål om informantenes bruk av mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett, og<br />
særlig om eventuelle <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med seksuell utnytting i tilknytning til disse.<br />
Ved å knytte ulike bakgrunnsvariabl<strong>er</strong> til andelen som har møt<strong>er</strong> med<br />
nettkontakt<strong>er</strong> i virkeligheten, <strong>er</strong> målet å kunne si noe om <strong>hvor</strong> vanlige slike<br />
<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> <strong>er</strong>, og om hva som kjennetegn<strong>er</strong> ungdom som har slike <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>.<br />
Deltak<strong>er</strong>ne i und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> elev<strong>er</strong> på VK II-trinnet på vid<strong>er</strong>egående<br />
skole. En viktig begrunnelse for å velge 18- og 19-åring<strong>er</strong> som informant<strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
at fl<strong>er</strong>tallet h<strong>er</strong> vil ha egne seksuelle <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> og at en del av d<strong>er</strong>es eventuelle<br />
<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med ov<strong>er</strong>grep og vold fra egen oppvekst kan være mulig for dem å<br />
<strong>er</strong>indre. Utgangspunktet for und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> et landsrepresentativt utvalg av<br />
3. klassetrinn på vid<strong>er</strong>egående skol<strong>er</strong>. Selve utvalgstrekkingen ble foretatt av<br />
Statistisk sentralbyrå (SSB) ett<strong>er</strong> mønst<strong>er</strong> fra Ung i Norge-und<strong>er</strong>søkelsene<br />
(Rossow & Bø 2003). Helt konkret betyr dette at skolene ble grupp<strong>er</strong>t i fem<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
35
egion<strong>er</strong> 1 , og innenfor hv<strong>er</strong> region i tre grupp<strong>er</strong> ut fra skoletype 2 (det vil si<br />
rene allmennfaglige skol<strong>er</strong>, rene yrkesfaglige skol<strong>er</strong> og skol<strong>er</strong> med både yrkesfag<br />
og allmennfag).<br />
Denne inndelingen ett<strong>er</strong> region og skoletype gir 15 såkalte strata.<br />
Trekkenheten innenfor disse strataene <strong>er</strong> klassetrinn, dvs. at d<strong>er</strong>som et trinn<br />
blir trukket ut blir alle elevene på dette klassetrinnet på vedkommende skole<br />
inklud<strong>er</strong>t i utvalget. Trekksannsynligheten <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid proporsjonal med<br />
trinnets størrelse. Det betyr at store klassetrinn innenfor et stratum har større<br />
sannsynlighet for å komme med i utvalget enn mindre trinn, og d<strong>er</strong>med også<br />
elevene d<strong>er</strong>fra. Når vi skal vurd<strong>er</strong>e utvalgets representativitet <strong>er</strong> det avviket fra<br />
det ideelle antallet elev<strong>er</strong> i hv<strong>er</strong>t stratum som blir avgjørende. Våre b<strong>er</strong>egning<strong>er</strong><br />
(Valset & Stefansen, 2007, s. 35) vis<strong>er</strong> at avviket var lite i samtlige<br />
stratum. Den samlede svarprosenten var også høy, temaet for und<strong>er</strong>søkelsen<br />
tatt i betraktning. I alt oppnådde vi en svarprosent på 77,7 ett<strong>er</strong> just<strong>er</strong>ing fra<br />
netto (n=10.000) til brutto utvalg (n=9085). Alt i alt deltok vel 7000 elev<strong>er</strong><br />
fra 67 skol<strong>er</strong> i und<strong>er</strong>søkelsen.<br />
Frafall og representativitet<br />
I hovedrapporten fra LUVO-und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> det pekt på noen fordel<strong>er</strong> og<br />
noen utfordring<strong>er</strong> knyttet til utvalget av avgangselev<strong>er</strong> (Valset m.fl. 2007). I<br />
en manuell kontroll av ekstreme svar på utfallsvariablene, fant vi få skjema<strong>er</strong><br />
av «tullesvar», noe som ga oss grunn til å anta at informasjonen vi fikk var<br />
pålitelig. Når vi bas<strong>er</strong><strong>er</strong> oss på et utvalg av elev<strong>er</strong> fra VK II-trinnet <strong>er</strong> det et<br />
problem at vi mist<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e elev<strong>er</strong> som dropp<strong>er</strong> ut av vid<strong>er</strong>egående skole enn<br />
om utvalget hadde vært trukket fra første årstrinn ved vid<strong>er</strong>egående skole. Av<br />
de som ikke går i avgangsklassen på vid<strong>er</strong>egående skole, finn<strong>er</strong> vi de som har<br />
droppet ut av skolen før vid<strong>er</strong>egående ell<strong>er</strong> av ulike grunn<strong>er</strong> falt fra i løpet av<br />
1 1: Oslo, 2: Ak<strong>er</strong>shus, Østfold og Vestfold, 3: Hedmark, Oppland, Busk<strong>er</strong>ud,<br />
Telemark, Aust-Agd<strong>er</strong> og Vest-Agd<strong>er</strong>, 4: Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane og<br />
Møre og Romsdal og 5: Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms,<br />
Finnmark og Svalbard<br />
2 Et trinn regnes som allmennfaglig (AF) d<strong>er</strong>som fl<strong>er</strong>e enn 95 prosent av elevene går på<br />
allmennfaglig studi<strong>er</strong>etning, og som yrkesfaglig (YF) d<strong>er</strong>som fl<strong>er</strong>e enn 95 prosent av<br />
elevene går på yrkesfaglig studi<strong>er</strong>etning. Ell<strong>er</strong>s regnes trinnet som kombin<strong>er</strong>t AF/YF.<br />
36<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
vid<strong>er</strong>egående skole. Årsakene til frafall i vid<strong>er</strong>egående skole vari<strong>er</strong><strong>er</strong> fra elev til<br />
elev. Likevel kan vi anta at i dette frafallet befinn<strong>er</strong> det seg noen ungdom<br />
som har opplevd vold og ov<strong>er</strong>grep i større ell<strong>er</strong> mindre grad og elev<strong>er</strong> som<br />
har opplevd seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep av nettkontakt<strong>er</strong>. I tillegg <strong>er</strong><br />
mange av elevene i avgangsklassen på utplass<strong>er</strong>ing det siste året, dette gjeld<strong>er</strong><br />
spesielt i yrkesfag. Dette vis<strong>er</strong> seg i tallene ved at det <strong>er</strong> en stor ov<strong>er</strong>vekt av<br />
jent<strong>er</strong> i utvalget. Und<strong>er</strong>søkelsen <strong>er</strong> representativ for ungdom som faktisk<br />
fullfør<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>egående skole, og den gir mest pålitelig informasjon om elev<strong>er</strong><br />
på linj<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> elevene ikke blir utplass<strong>er</strong>t i løpet av det siste skoleåret. Disse<br />
dataene fortell<strong>er</strong> oss imidl<strong>er</strong>tid ingenting om situasjonen til de ungdommene<br />
som ikke gjennomfør<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>egående utdanning. Vi vet ikke om disse skill<strong>er</strong><br />
seg systematisk fra skoleungdom på de variablene som diskut<strong>er</strong>es h<strong>er</strong>, men<br />
det virk<strong>er</strong> rimelig å tro at tallene hadde vært noe høy<strong>er</strong>e om vi også hadde<br />
inklud<strong>er</strong>t 18-åring<strong>er</strong> som ikke <strong>er</strong> und<strong>er</strong> utdanning. Det <strong>er</strong> likevel ikke grunn<br />
til å tro at utslagene ville blitt svært store – vi har ingen holdepunkt<strong>er</strong> for å<br />
tro at ungdom som dropp<strong>er</strong> ut av skolen systematisk og dramatisk skill<strong>er</strong> seg<br />
fra skoleungdom med hensyn til int<strong>er</strong>nett- ell<strong>er</strong> seksualatf<strong>er</strong>d.<br />
LUVO <strong>er</strong> en und<strong>er</strong>søkelse d<strong>er</strong> hovedvekten ligg<strong>er</strong> på <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> og<br />
vitne<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Spørsmålene om sjikane på<br />
mobiltelefon og opplevels<strong>er</strong> med seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett utgjør bare<br />
en liten del av dette større spørreskjemaet. Det <strong>er</strong> en svakhet ved und<strong>er</strong>søkelsen<br />
at vi ikke vet – fordi vi ikke har spurt om – <strong>hvor</strong> mye tid respondentene<br />
bruk<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett, ell<strong>er</strong> for den saks skyld om de i det hele tatt har tilgang<br />
til int<strong>er</strong>nett. Bas<strong>er</strong>t på det vi vet fra andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> (se kapittel 1) må vi<br />
anta at det ov<strong>er</strong>veldende fl<strong>er</strong>tallet har int<strong>er</strong>nett-tilgang, men vi har ikke noe<br />
grunnlag for å gjøre liknende antakels<strong>er</strong> om <strong>hvor</strong> mye tid de har brukt på<br />
<strong>nettet</strong> gjennom ungdomsårene. For noen av sammenhengene vi diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>er</strong><br />
det mulig at «tid brukt på int<strong>er</strong>nett» <strong>er</strong> en viktig bakenforliggende faktor:<br />
ungdom med bestemte kjennetegn bruk<strong>er</strong> kanskje vesentlig m<strong>er</strong> tid på int<strong>er</strong>nett<br />
enn andre, og ungdom som bruk<strong>er</strong> svært mye tid på int<strong>er</strong>nett har<br />
kanskje større sjanse for å oppleve hv<strong>er</strong>t av de fenomenene vi har spurt om. Å<br />
utrede forholdet mellom kjennetegn ved nettbruk<strong>er</strong>en, tid brukt på int<strong>er</strong>nett<br />
og type aktivitet<strong>er</strong> som oppsøkes på int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> en utfordring vi må ov<strong>er</strong>late<br />
til andre studi<strong>er</strong>. Vi har mye kunnskap om ungdommene og en del<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
37
kunnskap om int<strong>er</strong>nett<strong>er</strong>faringene d<strong>er</strong>es, men ingen opplysning<strong>er</strong> om<br />
gen<strong>er</strong>elle trekk ved nettbruken d<strong>er</strong>es.<br />
Ald<strong>er</strong> ved hendelsen<br />
Det ble i spørreskjemaet ikke spurt direkte om ald<strong>er</strong> da eventuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong><br />
fant sted. Imidl<strong>er</strong>tid ble informantene spurt om hendelsene fant sted i løpet<br />
av de siste 12 månedene og/ell<strong>er</strong> tidlig<strong>er</strong>e. Dette gir en viss mulighet til å si<br />
<strong>hvor</strong>vidt hendelsene fant sted før ell<strong>er</strong> ett<strong>er</strong> fylte 18 år. «Tidlig<strong>er</strong>e» omfatt<strong>er</strong><br />
en tidsp<strong>er</strong>iode på 16–17 år. Noen respondent<strong>er</strong> kan ha vært utsatt for fl<strong>er</strong>e<br />
ov<strong>er</strong>grep med fl<strong>er</strong>e års mellomrom. Våre data gir oss en mulighet til å si noe<br />
om antallet <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep den enkelte har vært utsatt for, men<br />
d<strong>er</strong>imot en svært begrenset informasjon om <strong>hvor</strong> gamle ungdommene var da<br />
de forskjellige hendelsene inntraff. Dette innebær<strong>er</strong> også at en del av de framstøtene<br />
våre data fortell<strong>er</strong> om ikke rammes av «grooming-paragrafen» ell<strong>er</strong><br />
annet lovv<strong>er</strong>k, fordi de <strong>er</strong> fremmet ovenfor ungdom eldre enn 16 år. På det<br />
tidspunktet und<strong>er</strong>søkelsen ble gjennomført var den seksuelle lavald<strong>er</strong>en 16<br />
år, men det var ulovlig å kjøpe seksuelle tjenest<strong>er</strong> av en p<strong>er</strong>son und<strong>er</strong> 18 år.<br />
I motsetning til andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> om vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
relat<strong>er</strong>t til int<strong>er</strong>nett omtalt i innledningskapittelet, omfatt<strong>er</strong> denne und<strong>er</strong>søkelsen<br />
bare ungdom på 18 år. I flesteparten av de andre und<strong>er</strong>søkelsene <strong>er</strong><br />
ald<strong>er</strong>sspennet større. I de siste Norske SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene fra Medietilsynet<br />
var ald<strong>er</strong>en mellom 9–18 år (2003 & 2006) og 8–18 år (2008). Det<br />
<strong>er</strong> relativt store forskjell<strong>er</strong> i int<strong>er</strong>nettbruk avhengig av ald<strong>er</strong>. SAFT vis<strong>er</strong> at når<br />
vi sammenlign<strong>er</strong> 17–18-åring<strong>er</strong> med yngre ungdom, finn<strong>er</strong> vi at fl<strong>er</strong>e i denne<br />
ald<strong>er</strong>sgruppa har egen PC, de bruk<strong>er</strong> m<strong>er</strong> tid på int<strong>er</strong>nett pr. dag, de <strong>er</strong> m<strong>er</strong><br />
utsatt for støtende seksuelt mat<strong>er</strong>iale, de oppsøk<strong>er</strong> m<strong>er</strong> aktivt sid<strong>er</strong> med<br />
pornografisk innhold og de chatt<strong>er</strong> m<strong>er</strong>.<br />
Risikofaktor<strong>er</strong><br />
Betydning av risikofaktor<strong>er</strong> har vært vektlagt i noen tidlig<strong>er</strong>e int<strong>er</strong>nasjonale<br />
und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> om ov<strong>er</strong>grep og <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett. Disse studiene har vist<br />
at det ikke <strong>er</strong> tilfeldig hvilke ungdomm<strong>er</strong> som <strong>er</strong> utsatte for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og<br />
ov<strong>er</strong>grep, hell<strong>er</strong> ikke på int<strong>er</strong>nett (for eksempel Wolak m.fl. 2008). I denne<br />
38<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
apporten s<strong>er</strong> vi på to typ<strong>er</strong> av faktor<strong>er</strong> som kan ha betydning for at ungdom<br />
enten opplev<strong>er</strong> seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett ell<strong>er</strong> opplev<strong>er</strong> seksuelle<br />
ov<strong>er</strong>grep som følge av at det etabl<strong>er</strong>es kontakt med ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett.<br />
Den ene type faktor drei<strong>er</strong> seg om forhold knyttet til ungdommenes livssituasjon<br />
(kontekstuelle risikofaktor<strong>er</strong>). Den andre type faktor handl<strong>er</strong> om<br />
trekk ved ungdommene selv (individuelle risikofaktor<strong>er</strong>). LUVO-mat<strong>er</strong>ialet<br />
innehold<strong>er</strong> detalj<strong>er</strong>t informasjon om en rekke bakgrunnskjennetegn ved<br />
ungdommene og d<strong>er</strong>es situasjon som kan oppfattes som risikofaktor<strong>er</strong>. I<br />
denne rapporten diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> vi bare de risikofaktorene som <strong>er</strong> mest relevante<br />
for ungdommenes utsatthet på int<strong>er</strong>nett.<br />
De aktuelle kontekstuelle risikofaktorene <strong>er</strong> foreldrenes økonomi,<br />
foreldrenes alkoholforbruk, barns relasjon til foreldrene, og <strong>hvor</strong> mange<br />
venn<strong>er</strong> ungdommene har. Foreldrenes økonomi <strong>er</strong> målt gjennom spørsmålet<br />
«Har familien din hatt god ell<strong>er</strong> dårlig råd de siste 2 årene?» Det var seks<br />
svaralt<strong>er</strong>nativ<strong>er</strong>, fra «vi har hatt god råd hele tiden» til «vi har hatt dårlig råd<br />
hele tiden» samt «økonomien har vari<strong>er</strong>t mye». De som har svart «vi har <strong>stort</strong><br />
sett hatt dårlig råd», «vi har hatt dårlig råd hele tiden» samt «økonomien har<br />
vari<strong>er</strong>t mye» (N=569), <strong>er</strong> slått sammen til kategorien «dårlig økonomi».<br />
Foreldres alkoholforbruk <strong>er</strong> målt gjennom spørsmålet «Har du noen gang sett<br />
foreldrene dine tydelig b<strong>er</strong>uset?» H<strong>er</strong> svarte respondentene separat for mor og<br />
far, på en skala som gikk fra «aldri» til «m<strong>er</strong> enn 10 gang<strong>er</strong>». Barns relasjon til<br />
egne foreldre ble målt gjennom svar på 11 ulike påstand<strong>er</strong> hentet fra «Parental<br />
Bonding Scale» (Park<strong>er</strong>, Tuplin & Brown, 1979). Eksempl<strong>er</strong> på påstand<strong>er</strong> i<br />
denne skalaen <strong>er</strong> «De har likt at jeg har tatt egne beslutning<strong>er</strong>», «De har vært<br />
ov<strong>er</strong>beskyttende», og «De har brukt for lite tid sammen med meg». Svarene<br />
ble gitt på en firedelt skala, fra «stemm<strong>er</strong> svært godt» til «stemm<strong>er</strong> svært<br />
dårlig». Disse <strong>er</strong> slått sammen til en skala som vari<strong>er</strong><strong>er</strong> fra 11 (svært dårlig<br />
forhold til foreldrene) til 44 (svært godt forhold til foreldrene). Skalaen <strong>er</strong><br />
delt i tre: 11–20 (N=96), 21–32 (N=1670) og 33–44 (N=5186). Inndelingen<br />
<strong>er</strong> valgt for å korrespond<strong>er</strong>e best mulig med tidlig<strong>er</strong>e analys<strong>er</strong> av LUVOmat<strong>er</strong>ialet<br />
(Mossige og Stefansen 2007:121). De all<strong>er</strong> fleste informantene<br />
betrakt<strong>er</strong> altså forholdet til foreldrene som godt, men et mindretall komm<strong>er</strong><br />
ut med lav skåre på denne skalaen.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
39
Antall venn<strong>er</strong> <strong>er</strong> målt med spørsmålet «<strong>hvor</strong> mange venn<strong>er</strong> har du som<br />
du kan stole på og betro deg til», d<strong>er</strong> svaralt<strong>er</strong>nativene går fra «ingen» til «m<strong>er</strong><br />
enn 5». En populær hypotese om ungdoms int<strong>er</strong>nettbruk <strong>er</strong> at det særlig <strong>er</strong><br />
ungdom som <strong>er</strong> ensomme og har vanskelig for å skaffe seg venn<strong>er</strong> på andre<br />
måt<strong>er</strong> som bruk<strong>er</strong> mye tid på nettrelasjon<strong>er</strong>. Denne risikofaktoren <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for<br />
betont st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e i denne rapporten enn i publikasjon<strong>er</strong> fra prosjektet som<br />
omhandl<strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep i andre setting<strong>er</strong>.<br />
De individuelle bakgrunnsfaktorene som diskut<strong>er</strong>es <strong>er</strong> kjønn, seksuell<br />
orient<strong>er</strong>ing, tidlig alkoholdebut, tidlig seksuell debut, om informanten har<br />
vært utsatt for seksuelle ov<strong>er</strong>grep, og om informanten har nedsatt funksjonsevne.<br />
Kjønn <strong>er</strong> grunnleggende i denne sammenhengen, ett<strong>er</strong>som alt tyd<strong>er</strong> på<br />
at gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> har svært forskjellig risiko for å oppleve uønsket seksuell<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet. Fl<strong>er</strong>e av analysene <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for kjørt separat for gutt<strong>er</strong> og<br />
jent<strong>er</strong>. Seksuell orient<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> målt med spørsmålet «Opplev<strong>er</strong> du deg selv<br />
som het<strong>er</strong>ofil ell<strong>er</strong> homofil/lesbisk ell<strong>er</strong> ingen av delene?» H<strong>er</strong> hadde vi åtte<br />
svaralt<strong>er</strong>nativ<strong>er</strong>: (1) het<strong>er</strong>ofil, (2) homofil/lesbisk, (3) bifil/ litt begge del<strong>er</strong>,<br />
(4) usikk<strong>er</strong> på hvilken m<strong>er</strong>kelapp som pass<strong>er</strong>, (5) ingen av delene, (6) jeg vil<br />
ikke bruke slike m<strong>er</strong>kelapp<strong>er</strong> på meg selv, (7) har ikke tenkt på det og (8) vet<br />
ikke hva det innebær<strong>er</strong>. I analysene <strong>er</strong> kategoriene 4–8 slått sammen. 6218 av<br />
ungdommene i studien opplev<strong>er</strong> seg som het<strong>er</strong>ofile, 38 som homofile/<br />
lesbiske, 158 som bifile, mens 488 <strong>er</strong> usikre ell<strong>er</strong> avvis<strong>er</strong> m<strong>er</strong>kelappene.<br />
Ov<strong>er</strong>greps<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> <strong>er</strong> målt med 13 indikator<strong>er</strong>. Spørsmålet lød «Har du<br />
vært utsatt for noe av det følgende mot din vilje?» For hv<strong>er</strong> indikator oppgir<br />
respondentene om de har opplevd dette (a) før ell<strong>er</strong> (b) ett<strong>er</strong> at de fylte 13 år.<br />
Erfaringene var: noen har blottet seg for deg, noen har befølt deg, du har<br />
befølt deg selv foran noen, du har befølt en annen, du har onan<strong>er</strong>t foran<br />
noen, du har hatt samleie, du har hatt munnsex, du har hatt analsex, du har<br />
hatt annen form for sex, du har vært utsatt for voldtektsforsøk, du har vært<br />
utsatt for voldtekt. 656 av ungdommene oppgir at de har vært utsatt for<br />
ov<strong>er</strong>grep før de fylte 13 år, 1390 oppgir at de har vært utsatt for dette ett<strong>er</strong><br />
fylte 13 år. Disse to kategoriene <strong>er</strong> ikke gjensidig utelukkende. Nedsatt funksjonsevne<br />
<strong>er</strong> målt ved åtte spørsmål om funksjonsnedsettels<strong>er</strong>: nedsatt hørsel<br />
og bruk<strong>er</strong> tegnspråk, nedsatt hørsel, men bruk<strong>er</strong> ikke tegnspråk, fysisk funksjonsnedsettelse,<br />
men bruk<strong>er</strong> ikke hjelpemidl<strong>er</strong>, bruk<strong>er</strong> rullestol ell<strong>er</strong> andre<br />
40<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
hjelpemidl<strong>er</strong> pga. fysisk funksjonsnedsettelse, annen fysisk funksjonsnedsettelse.<br />
Ungdom som indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e av disse pass<strong>er</strong> på dem, omtales<br />
som «ungdom med nedsatt funksjonsevne». 565 av ungdommene har en ell<strong>er</strong><br />
fl<strong>er</strong>e av disse funksjonsnedsettelsene.<br />
De andre bakgrunnsfaktorene – hva de innebær<strong>er</strong> og <strong>hvor</strong>dan kategoriene<br />
<strong>er</strong> konstru<strong>er</strong>t – bør være selvforklarende ut fra ordlyden i tabellene d<strong>er</strong><br />
de brukes. For nøyaktige spørsmålsformul<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> vises til Mossige og<br />
Stefansen (2007: vedlegg B).<br />
Det kan være vanskelig å si hva som <strong>er</strong> årsak og virkning når vi s<strong>er</strong> på<br />
risikofaktor<strong>er</strong>. Tidlig debut med alkohol kan for eksempel være en måte å<br />
avreag<strong>er</strong>e på en uønsket hendelse på: en 14-åring føl<strong>er</strong> seg trakass<strong>er</strong>t på<br />
int<strong>er</strong>nett, blir redd og sint, stikk<strong>er</strong> ut av huset, møt<strong>er</strong> noen eldre bekjente og<br />
end<strong>er</strong> med å drikke seg full. Ell<strong>er</strong>, ungdom som har en utag<strong>er</strong>ende atf<strong>er</strong>d<br />
utenfor nettsfæren og tidlig komm<strong>er</strong> i kontakt med alkohol og sex, tar med<br />
seg denne utag<strong>er</strong>ingen på <strong>nettet</strong> og blir d<strong>er</strong>med utsatt for seksuelle tilnærmels<strong>er</strong>.<br />
Sårbarhet «offline» kan føre til risikoatf<strong>er</strong>d «online», ov<strong>er</strong>tramp og<br />
ubehag online kan føre til sårbarhet offline, ell<strong>er</strong> den samme sårbarheten gjør<br />
seg gjeldende både på og utenfor int<strong>er</strong>nett. Vi vet ikke hva som komm<strong>er</strong> først<br />
i tid, men vi kan si noe om korrelasjon<strong>er</strong>, altså <strong>hvor</strong> vanlig det <strong>er</strong> at ulike<br />
faktor<strong>er</strong> opptr<strong>er</strong> samtidig. Dette kan hjelpe oss til å forstå prosess<strong>er</strong> og identifis<strong>er</strong>e<br />
risikogrupp<strong>er</strong>.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
41
3 Sjikane på mobiltelefon og seksuell<br />
pågåenhet på int<strong>er</strong>nett<br />
«Nye» medi<strong>er</strong>, som mobiltelefon og int<strong>er</strong>nett, åpn<strong>er</strong> for nye form<strong>er</strong> for<br />
sosiale relasjon<strong>er</strong>. Dette kan ha både positive og negative konsekvens<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
en mulig negativ konsekvens <strong>er</strong> at mobbing og trakass<strong>er</strong>ing finn<strong>er</strong> nye<br />
arena<strong>er</strong> og framtredelsesform<strong>er</strong>. I dette kapitlet skal vi se på respondentenes<br />
<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med mobbing vis mobiltelefon (SMS/ MMS), og, i neste omgang,<br />
på <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. I kapittel 4 tar vi opp<br />
det å møte bekjente fra int<strong>er</strong>nett ansikt-til-ansikt, altså utenfor nettsfæren.<br />
Mobbing og sjikane på int<strong>er</strong>nett og SMS<br />
42<br />
«Du <strong>er</strong> stygg og lukt<strong>er</strong> vondt» sto det på nettprofilen til en 14 år<br />
gammel jente fra Nord-Trøndelag. Det var ingen avsend<strong>er</strong>, og jenta<br />
forsto ikke hvem som kunne ha skrevet noe så lumpent til henne. Hun<br />
gikk rundt og lurte på om det var noen i klassen hennes som ikke likte<br />
henne og hvem det var som syntes hun luktet vondt. Ett<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t<br />
begynte hun å grue seg til å gå på skolen. Hun turte ikke si noe<br />
hjemme, men ett<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e måned<strong>er</strong> forsto moren at noe var galt med<br />
datt<strong>er</strong>en. Sammen gikk de til politiet som fant ut hvem som sto bak den<br />
ubehagelige kommentaren. Den jevnaldrende gutten hadde for lengst<br />
glemt at han hadde skrevet den.<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –<br />
(Adresseavisa 8. januar 2008)<br />
Dette var en av 71 mobbesak<strong>er</strong> som var oppe i konfliktrådet i Nord-<br />
Trøndelag i 2007. Ifølge Adresseavisa handlet fl<strong>er</strong>e av de aktuelle sakene om<br />
mobbing ov<strong>er</strong> SMS, MMS og int<strong>er</strong>nett. For mod<strong>er</strong>ne barn og ungdom <strong>er</strong><br />
int<strong>er</strong>nett og SMS sosiale arena<strong>er</strong> på linje med alle andre. Mange av dem tilbring<strong>er</strong><br />
mye tid på int<strong>er</strong>nett, og de kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>via</strong> SMS og MMS, ofte<br />
mange gang<strong>er</strong> daglig. Dette styrk<strong>er</strong> vennskap og kan gj<strong>er</strong>ne være en arena d<strong>er</strong><br />
m<strong>er</strong> tilfeldig bekjentskap<strong>er</strong> blir venn<strong>er</strong> (se kapittel 1). Men «den digitale<br />
barndommen» skap<strong>er</strong> også nye form<strong>er</strong> for sårbarhet. For barn og unge som<br />
mobbes og trakass<strong>er</strong>es, <strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett og SMS like utrygge arena<strong>er</strong> som
skolegården og skoleveien. Også ungdom som ikke opplev<strong>er</strong> trakass<strong>er</strong>ing til<br />
daglig kan få «ekle» melding<strong>er</strong> på SMS ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett: som hevn for m<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> mindre innbilte <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>, som et spark fra noen som av en ell<strong>er</strong> annen<br />
grunn ikke lik<strong>er</strong> dem, ell<strong>er</strong> – som i eksemplet ov<strong>er</strong> – rett og slett som en<br />
dårlig spøk fra en jevnaldrende. Anonymiteten på int<strong>er</strong>nett, og i noen tilfell<strong>er</strong><br />
i sendingen av SMS/MMS, gjør det enkelt og relativt risikofritt å plage<br />
andre. Vi vet likevel lite om <strong>hvor</strong> utbredt dette fenomenet <strong>er</strong>. «Trygg bruk»<br />
und<strong>er</strong>søkelsen (9–16-åring<strong>er</strong>, Medietilsynet 2008) vis<strong>er</strong> at 15 prosent av<br />
respondentene i denne und<strong>er</strong>søkelsen en ell<strong>er</strong> annen gang hadde opplevd å<br />
bli plaget ell<strong>er</strong> <strong>er</strong>tet på int<strong>er</strong>nett, og 14 prosent av dem innrømmet at de selv<br />
hadde skrevet melding<strong>er</strong> for å <strong>er</strong>te ell<strong>er</strong> plage andre. Disse tallene sa ingenting<br />
om kjønnsforskjell<strong>er</strong>, og skilte hell<strong>er</strong> ikke mellom ulike form<strong>er</strong> for<br />
sjikane på int<strong>er</strong>nett ell<strong>er</strong> SMS.<br />
Respondentene i vår und<strong>er</strong>søkelse fikk spørsmål om de har blitt<br />
mobbet/plaget gjennom mobiltelefonen, om de har mottatt slibrige/truende<br />
melding<strong>er</strong> på mobiltelefonen, om noen har spredd rykt<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> skrevet ekle<br />
ting om dem på <strong>nettet</strong>, og om noen har lagt ut bild<strong>er</strong> av kroppen d<strong>er</strong>es på<br />
<strong>nettet</strong> mot d<strong>er</strong>es vilje. For hv<strong>er</strong>t spørsmål skulle de svare på om dette hadde<br />
skjedd i løpet av de siste 12 månedene, og om det hadde skjedd tidlig<strong>er</strong>e.<br />
Tilsvarende ble de spurt om de selv hadde gjort noen av disse tingene mot<br />
andre. Svarfordelingene <strong>er</strong> vist i figur 3.1. og 3.2 (se neste side).<br />
De to figurene vis<strong>er</strong> at det <strong>er</strong> svært mye mindre vanlig å innrømme at<br />
man har gjort noen av disse tingene mot andre, enn det <strong>er</strong> å fortelle at man<br />
har vært utsatt for dem. For øvrig <strong>er</strong> det v<strong>er</strong>dt å m<strong>er</strong>ke seg at for alle<br />
spørsmålene <strong>er</strong> det fl<strong>er</strong>e som si<strong>er</strong> at dette har skjedd «tidlig<strong>er</strong>e» enn som si<strong>er</strong><br />
det har skjedd siste 12 måned<strong>er</strong>. Dette kan helt enkelt skyldes at «tidlig<strong>er</strong>e» <strong>er</strong><br />
et svært mye lengre tidsrom enn 12 måned<strong>er</strong>, ell<strong>er</strong> det kan bety at denne<br />
typen oppførsel forekomm<strong>er</strong> hyppigst blant unge tenåring<strong>er</strong>. Når man når<br />
17–18-årsald<strong>er</strong>en, <strong>er</strong> man kanskje m<strong>er</strong> f<strong>er</strong>dig med det som med rette kan<br />
oppfattes som umoden oppførsel. Det faktum at vi får litt lav<strong>er</strong>e tall enn<br />
«Trygg bruk» und<strong>er</strong>søkelsen, antyd<strong>er</strong> også at dette i noen grad <strong>er</strong> et ald<strong>er</strong>sfenomen.<br />
Andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> (for eksempel Vatn m.fl., 2007; Helland og<br />
Næss, 2005) har vist at mobbing gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> et fenomen som avtar med<br />
årene, dette lat<strong>er</strong> også til å gjelde SMS/ int<strong>er</strong>nettbas<strong>er</strong>t mobbing.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
43
44<br />
Blitt<br />
mobbet/<br />
plaget <strong>via</strong><br />
SMS<br />
Mottatt<br />
slibrige<br />
ell<strong>er</strong><br />
truende<br />
SMS<br />
Spredd rykt<strong>er</strong><br />
om andrepå<br />
<strong>nettet</strong><br />
Mobbet/ plaget<br />
andre <strong>via</strong> SMS<br />
Sendt slibrige<br />
ell<strong>er</strong> truende<br />
SMS<br />
Figur 3.1. Andel<strong>er</strong> gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har vært utsatt for<br />
mobbing ell<strong>er</strong> sjikane på mobiltelefon ell<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett. Prosent.<br />
Minste N=6874<br />
Lagt ut<br />
bild<strong>er</strong> av<br />
kroppen din<br />
Utsatt for<br />
rykt<strong>er</strong> på<br />
<strong>nettet</strong><br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
0,6<br />
1,3<br />
1,2<br />
1,6<br />
2,9<br />
2,8<br />
2,7<br />
3,9<br />
4,4<br />
5,1<br />
5,2<br />
5,5<br />
5,8<br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –<br />
6,5<br />
9,8<br />
Jent<strong>er</strong><br />
Gutt<strong>er</strong><br />
Figur 3.2 Andel<strong>er</strong> gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har utsatt andre for<br />
mobbing ell<strong>er</strong> sjikane <strong>via</strong> mobiltelefon ell<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett. Prosent.<br />
Minste N=6864<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
1,1<br />
1<br />
2<br />
2,2<br />
1,7<br />
2,3<br />
1,6<br />
2,5<br />
2,6<br />
2,1<br />
2,5<br />
3,3<br />
Jent<strong>er</strong><br />
Gutt<strong>er</strong><br />
0 2 4 6 8 10 12<br />
12,1
Jent<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> klart oft<strong>er</strong>e enn gutt<strong>er</strong> at de har vært utsatt for de ulike<br />
formene for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>, mens gutt<strong>er</strong> i noe større grad rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> at de har<br />
gjort disse tingene. Særlig har mange jent<strong>er</strong> opplevd mobbing ell<strong>er</strong> plaging<br />
<strong>via</strong> SMS «tidlig<strong>er</strong>e»: hele 12 prosent har opplevd dette, mot guttenes 4,4 prosent.<br />
Nivået <strong>er</strong> lav<strong>er</strong>e, og ulikheten mellom kjønnene <strong>er</strong> mindre, i resultatene<br />
for de siste 12 månedene: 5,8 mot 2,7 prosent. Dette <strong>er</strong> i tråd med det som<br />
ofte sies om tenåringsjent<strong>er</strong>s mobbestrategi<strong>er</strong>: de <strong>er</strong> indirekte, ofte usynlige,<br />
og tilfør<strong>er</strong> off<strong>er</strong>et psykiske «stikk» framfor fysisk sm<strong>er</strong>te (f.eks. Salmivalli<br />
2007, Vatn, Bj<strong>er</strong>tnes og Lien 2007). SMS <strong>er</strong> i så fall et egnet virkemiddel.<br />
Funnet harmon<strong>er</strong><strong>er</strong> også med konklusjonene i en kvalitativ studie av SMSmobbing<br />
(Dahn Næss 2005), som fant at langt fl<strong>er</strong>e jent<strong>er</strong> enn gutt<strong>er</strong> opplevde<br />
å motta ubehagelige, støtende ell<strong>er</strong> truende melding<strong>er</strong>. Denne studien<br />
framhev<strong>er</strong> jent<strong>er</strong>s gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong> indirekte måte å kommunis<strong>er</strong>e og håndt<strong>er</strong>e<br />
konflikt<strong>er</strong> på, sammen med jent<strong>er</strong>s st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e tendens til å bruke SMS til å<br />
diskut<strong>er</strong>e følelsesladde og komplis<strong>er</strong>te tema. Korte melding<strong>er</strong>, renset for<br />
tonefall og kroppsspråk, kan fort føre til misforståels<strong>er</strong>.<br />
M<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>raskende <strong>er</strong> det kanskje at unge jent<strong>er</strong> også <strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte enn<br />
unge gutt<strong>er</strong> for å motta slibrige og truende melding<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> mulig det<br />
tilslør<strong>er</strong> en kjønnsforskjell når vi slår sammen «slibrig» og «truende» – kanskje<br />
jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte for slibrighet<strong>er</strong>, mens guttene i større grad mottar<br />
trusl<strong>er</strong>. Uansett, jentene <strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatt ett<strong>er</strong> dette samlemålet, og utsattheten –<br />
som for mobbing – lat<strong>er</strong> til å avta med ald<strong>er</strong>en. S<strong>er</strong> vi på andelene som har<br />
opplevd slik sjikane siste året, <strong>er</strong> kjønnsforskjellene svært mye mindre.<br />
1,3 prosent av jentene, og en marginalt lav<strong>er</strong>e andel av guttene, har<br />
opplevd at bild<strong>er</strong> av kroppen d<strong>er</strong>es <strong>er</strong> lagt ut på int<strong>er</strong>nett mot d<strong>er</strong>es vilje det<br />
siste året. Det <strong>er</strong> vanskelig å vite helt sikk<strong>er</strong>t hva respondentene egentlig sikt<strong>er</strong><br />
til h<strong>er</strong>, men den lave andelen som oppgir dette antyd<strong>er</strong> at de fleste har<br />
oppfattet at dette ikke først og fremst handl<strong>er</strong> om bild<strong>er</strong> fra fotballkamp<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
badetur<strong>er</strong> som noen har lagt ut på en blogg uten eksplisitt godkjenning. Når<br />
det snakkes om at noen har lagt ut bild<strong>er</strong> av andres kropp på int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> det<br />
vanlig å oppfatte dette først og fremst som at bildet ell<strong>er</strong> bildene kan ha et<br />
kompromitt<strong>er</strong>ende og gj<strong>er</strong>ne seksuelt innhold. Å legge ut seksuelt ladede<br />
bild<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett uten godkjenning fra den avbildede må betraktes som en<br />
seksuell krenkelse ell<strong>er</strong> som et reelt ov<strong>er</strong>grep, som forv<strong>er</strong>res av det faktum at<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
45
man aldri kan vite om bildene noen gang forsvinn<strong>er</strong> igjen. Det at det finnes<br />
private og sensitive bild<strong>er</strong> av dem som lev<strong>er</strong> sitt eget liv i cyb<strong>er</strong>space, som man<br />
ikke an<strong>er</strong> hvem som har sett, oppleves som en betydelig belastning for de<br />
ungdommene det gjeld<strong>er</strong> (Palm<strong>er</strong> og Stacey, 2004). Fl<strong>er</strong>e jent<strong>er</strong> enn gutt<strong>er</strong> har<br />
opplevd dette, og andelen som har opplevd dette siste år <strong>er</strong> nesten like høy (for<br />
gutt<strong>er</strong>: høy<strong>er</strong>e) som andelen som har opplevd dette «tidlig<strong>er</strong>e». Dette <strong>er</strong> en<br />
type aktivitet som <strong>er</strong> svært lavfrekvent, men som ikke lat<strong>er</strong> til å avta med<br />
ald<strong>er</strong>en opp til 18 år. Det <strong>er</strong> i liten grad de samme ungdommene som oppgir<br />
at dette har skjedd tidlig<strong>er</strong>e/siste 12 måned<strong>er</strong> – det <strong>er</strong> altså ikke slik at en liten<br />
håndfull av ungdommene har opplevd dette gjentatte gang<strong>er</strong>. I alt har 1,5<br />
prosent av guttene og 2,6 prosent av jentene opplevd en ell<strong>er</strong> annen gang at<br />
noen har lagt ut bild<strong>er</strong> av kroppen d<strong>er</strong>es på int<strong>er</strong>nett uten samtykke.<br />
Som nevnt <strong>er</strong> det langt færre som innrømm<strong>er</strong> å ha utsatt andre for de<br />
ulike typene sjikane enn det <strong>er</strong> som har vært utsatt for slike ting. S<strong>er</strong> vi bort<br />
fra det å mobbe/plage andre <strong>via</strong> SMS «tidlig<strong>er</strong>e», som en viss andel jent<strong>er</strong><br />
innrømm<strong>er</strong> å ha gjort, <strong>er</strong> guttene m<strong>er</strong> aktive på alle disse områdene enn det<br />
jent<strong>er</strong> <strong>er</strong>. Dobbelt så mange gutt<strong>er</strong> som jent<strong>er</strong> si<strong>er</strong> at de har spredd rykt<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> skrevet ekle ting om andre på int<strong>er</strong>nett, og fl<strong>er</strong>e si<strong>er</strong> også at de har sendt<br />
slibrige ell<strong>er</strong> truende melding<strong>er</strong>. Dette gjeld<strong>er</strong> både i løpet av det siste året, og<br />
tidlig<strong>er</strong>e. Siden andelene <strong>er</strong> så små skal vi ikke legge mye i dette – en mulig<br />
forklaring på at det <strong>er</strong> slik kan jo rett og slett være at gutt<strong>er</strong> synes det <strong>er</strong><br />
lett<strong>er</strong>e å innrømme slike ting enn det jent<strong>er</strong> synes, at guttene d<strong>er</strong>med har<br />
svart ærlig<strong>er</strong>e. Men s<strong>er</strong> vi de to figurene und<strong>er</strong> ett, finn<strong>er</strong> vi et mønst<strong>er</strong> som<br />
<strong>er</strong> kjent fra mye forskning om vold og ov<strong>er</strong>grep: menn <strong>er</strong> i fl<strong>er</strong>tall blant de<br />
som utfør<strong>er</strong> handlingene, kvinn<strong>er</strong> <strong>er</strong> i fl<strong>er</strong>tall blant de som utsettes for dem<br />
(Mossige og Stefansen, 2007).<br />
Seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett<br />
Som vist i kapittel 1 bruk<strong>er</strong> ungdom forholdsvis mye tid på int<strong>er</strong>nett, også i<br />
fora d<strong>er</strong> de «omgås» p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de ikke vet hvem <strong>er</strong>. Mye kan skje i slike fora,<br />
d<strong>er</strong> deltak<strong>er</strong>ne opptr<strong>er</strong> anonymt og i utgangspunktet <strong>er</strong> fremmede for hv<strong>er</strong>andre.<br />
I dette kapitlet skal vi se på forekomsten av ulike form<strong>er</strong> for seksuell<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet, ell<strong>er</strong> seksuelle tilnærmels<strong>er</strong>, på int<strong>er</strong>nett. Ungdommene i<br />
und<strong>er</strong>søkelsen har svart på følgende sju spørsmål:<br />
46<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Har du blitt krenket av grovt seksuelt språk når du har chattet med<br />
noen du ikke kjenn<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett?<br />
Har du fått forespørsl<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett fra noen du ikke kjenn<strong>er</strong> om å<br />
sende «sexy» bild<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> film<strong>er</strong> av deg selv?<br />
Har du fått tilbud på int<strong>er</strong>nett fra noen du ikke kjenn<strong>er</strong> om å ha sex<br />
med dem?<br />
Har du fått tilbud på int<strong>er</strong>nett fra noen du ikke kjenn<strong>er</strong> om å få peng<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> for å ha sex med dem?<br />
Har du gitt mailadressen din til noen du først fikk kontakt med på<br />
int<strong>er</strong>nett?<br />
Har du gitt telefonnumm<strong>er</strong>et ditt til noen du først fikk kontakt med på<br />
int<strong>er</strong>nett?<br />
Har du møtt p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> i virkeligheten du først fikk kontakt med på<br />
int<strong>er</strong>nett?<br />
For hv<strong>er</strong>t av spørsmålene <strong>er</strong> respondentene blitt bedt om å oppgi om dette<br />
har skjedd de siste 12 månedene og om de har opplevd slike ting for m<strong>er</strong> enn<br />
12 måned<strong>er</strong> siden. Vi spurte altså ikke direkte om <strong>hvor</strong> gamle ungdommene<br />
var da disse tingene fant sted. Respondenten kan ha opplevd fl<strong>er</strong>e tilnærmels<strong>er</strong><br />
som alle fall<strong>er</strong> i kategorien «tidlig<strong>er</strong>e», men som har funnet sted med<br />
fl<strong>er</strong>e års mellomrom. D<strong>er</strong>med kan vi ikke slå fast om en ell<strong>er</strong> eventuelt fl<strong>er</strong>e<br />
av de int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te krenkelsene fant sted da respondenten var 13 ell<strong>er</strong> 17.<br />
Vi kan si noe om <strong>hvor</strong> vanlig det <strong>er</strong> å ha opplevd slike ting en ell<strong>er</strong> annen<br />
gang, men ikke om når/ i hvilke fas<strong>er</strong> av ungdomstida int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong><br />
mest sårbare. Dette har imidl<strong>er</strong>tid vært tema for andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>, og vi<br />
trekk<strong>er</strong> på disse d<strong>er</strong> dette <strong>er</strong> relevant.<br />
De fleste av disse spørsmålene tar opp ting som kan ha skjedd på<br />
int<strong>er</strong>nett, men som ikke nødvendigvis har føltes som uvelkomne ell<strong>er</strong> krenkende.<br />
Av disse sju spørsmålene <strong>er</strong> det bare det første som eksplisitt spør om<br />
respondenten har følt seg krenket, og hell<strong>er</strong> ikke h<strong>er</strong> kan vi ta for gitt at alle<br />
har oppfattet nyansen mellom «opplevd» og «følt seg krenket av». Mange<br />
ungdomm<strong>er</strong> bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett til å utforske seksuelle tema<strong>er</strong> og til å flørte,<br />
d<strong>er</strong>med <strong>er</strong> det sannsynlig at mange av forespørslene om bild<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> tilbud om<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
47
sex har kommet i situasjon<strong>er</strong> d<strong>er</strong> mottak<strong>er</strong>en opplevde det som akseptabelt i<br />
den gitte konteksten. De fleste vil kanskje oppleve det som krenkende å få<br />
tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> mot sex, samtidig <strong>er</strong> det et faktum at det finnes<br />
ungdom som bruk<strong>er</strong> sex på denne måten (Hegna og Ped<strong>er</strong>sen 2002). Hell<strong>er</strong><br />
ikke for dette spørsmålet kan vi altså ta for gitt at enhv<strong>er</strong> henvendelse <strong>er</strong> en<br />
krenkelse. Vi har ikke spurt <strong>hvor</strong>dan respondentene opplevde den oppm<strong>er</strong>ksomheten<br />
de har fått, men vi må anta at et slikt spørsmål ville avdekket stor<br />
variasjon: noen <strong>er</strong> blitt redde, andre sinte, noen frustr<strong>er</strong>te ell<strong>er</strong> skuffet ov<strong>er</strong><br />
den nye nettvennen, noen pirret, noen begeistret og smigret. Som i andre<br />
sammenheng<strong>er</strong> avheng<strong>er</strong> reaksjonen for eksempel på spørsmålet «vil du ha<br />
sex med meg» av trekk ved mottak<strong>er</strong>en og med situasjonen. Gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> det<br />
alltid et ov<strong>er</strong>tramp å stille et slikt spørsmål til en p<strong>er</strong>son und<strong>er</strong> den seksuelle<br />
lavald<strong>er</strong>en. Det <strong>er</strong> også sosialt uakseptabelt å uten vid<strong>er</strong>e henvende seg til<br />
fremmede på bussen ell<strong>er</strong> i en bokhandel på denne måten. D<strong>er</strong>imot <strong>er</strong> det<br />
aksept<strong>er</strong>t, og kanskje forventet, at temaet komm<strong>er</strong> opp i sammenheng<strong>er</strong> d<strong>er</strong><br />
ungdom ov<strong>er</strong> den seksuelle lavald<strong>er</strong>en møtes for å flørte og sjekke nye<br />
partn<strong>er</strong>e. Spørsmålene våre mål<strong>er</strong> seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet ell<strong>er</strong> seksuell<br />
pågåenhet, men <strong>er</strong> i liten grad egnet som mål på ov<strong>er</strong>tramp ell<strong>er</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>.<br />
I det kommende avsnittet diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> vi spørsmålene 1–4, altså de som<br />
handl<strong>er</strong> om seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett. Neste seksjon i dette kapitlet tar<br />
opp det å gi fra seg kontaktinformasjon til bekjente fra int<strong>er</strong>nett. Det å møte<br />
p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt, og d<strong>er</strong>med utsette seg for konkret fysisk ov<strong>er</strong>grepsfare,<br />
kan være et ann<strong>er</strong>ledes og alvorlig<strong>er</strong>e fenomen enn det å ta sjans<strong>er</strong> og<br />
teste grens<strong>er</strong> i den (<strong>stort</strong> sett) anonyme web-sfæren. Vi skill<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for spørsmål<br />
7 – har du møtt p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> i virkeligheten som du først fikk kontakt med på<br />
int<strong>er</strong>nett – fra de andre, og behandl<strong>er</strong> dette separat i neste kapittel.<br />
<strong>Seksuelle</strong> tilnærmels<strong>er</strong><br />
Figur 3.3 vis<strong>er</strong> andelen som har opplevd en ell<strong>er</strong> annen form for seksuelle<br />
tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett: den samlede andelen som har opplevd dette en<br />
ell<strong>er</strong> annen gang, andelen som opplevde det siste år, og andelen som opplevde<br />
det én ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong> for m<strong>er</strong> enn ett år siden.<br />
48<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Figur 3.3. Andel som har opplevd ulike seksuelle tilnærmels<strong>er</strong><br />
på int<strong>er</strong>nett. Prosent.<br />
Minste N=6677<br />
Tilbud om gav<strong>er</strong>/<br />
peng<strong>er</strong> for sex<br />
Tilbud om sex<br />
Forespørsel om<br />
"sexy" bild<strong>er</strong><br />
Krenket av grovt<br />
språk<br />
4,8<br />
3,4<br />
3<br />
6,9<br />
14,9<br />
12,1<br />
15<br />
12,6<br />
19,8<br />
19,4<br />
24,9<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
31,9<br />
0 5 10 15 20 25 30 35<br />
I alt<br />
Tidlig<strong>er</strong>e<br />
Siste år<br />
Den all<strong>er</strong> vanligste hendelsen av denne typen <strong>er</strong> å bli spurt om å sende «sexy»<br />
bild<strong>er</strong> av seg selv. Dette har m<strong>er</strong> enn hv<strong>er</strong> tredje respondent opplevd en ell<strong>er</strong><br />
annen gang, og nesten hv<strong>er</strong> femte i løpet av det siste året. Det nest vanligste<br />
<strong>er</strong> å få tilbud om å ha sex, som nesten 20 prosent har opplevd en ell<strong>er</strong> annen<br />
gang. På tredjeplass komm<strong>er</strong> det å ha blitt krenket av grovt seksuelt språk,<br />
som har skjedd med 15 prosent en ell<strong>er</strong> annen gang. Det minst vanlige <strong>er</strong> å få<br />
tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> i bytte mot sex, altså i praksis et tilbud om å<br />
prostitu<strong>er</strong>e seg. Knapt 5 prosent har fått et slikt tilbud en ell<strong>er</strong> annen gang.<br />
Samlet har 38 prosent av respondentene i vår und<strong>er</strong>søkelse fått en ell<strong>er</strong> annen<br />
form for seksuell henvendelse på int<strong>er</strong>nett, en ell<strong>er</strong> annen gang: 24 prosent av<br />
guttene og 48 prosent av jentene.<br />
Det <strong>er</strong> vanskelig å sammenligne disse tallene med tall fra andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>,<br />
fordi både målgruppen for und<strong>er</strong>søkelsen og spørsmålsformul<strong>er</strong>ingene<br />
vari<strong>er</strong><strong>er</strong> mellom de ulike und<strong>er</strong>søkelsene. Vi har stilt 18-årige<br />
skoleelev<strong>er</strong> et sett av relativt konkrete spørsmål. De største und<strong>er</strong>søkelsene<br />
som har vært gjort av dette temaet i Norge tidlig<strong>er</strong>e – SAFT 2006 og 2008 –<br />
49
henvendte seg til 9–16-åring<strong>er</strong>, og stilte det helt åpne spørsmålet «har du<br />
noen gang mottatt uønskede seksuelle kommentar<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett?». Det at<br />
respondentene i SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene <strong>er</strong> yngre enn våre respondent<strong>er</strong> kan<br />
slå begge vei<strong>er</strong>: På den ene sida kan yngre ungdom ha m<strong>er</strong> uklare<br />
oppfatning<strong>er</strong> av hva «uønskede seksuelle kommentar<strong>er</strong>» betyr, og har nok<br />
også (som de bør ha) en lav<strong>er</strong>e t<strong>er</strong>skel for å oppleve noe som pågående og<br />
seksuelt enn de som <strong>er</strong> litt eldre og har et større regist<strong>er</strong> å spille på. Et<br />
spørsmål som «<strong>er</strong> du jomfru?» kan oppleves som utidig for en 18-åring, men<br />
kan være direkte skremmende for en 12-åring. På den andre sida <strong>er</strong> yngre<br />
ungdom, ifølge am<strong>er</strong>ikanske tall (Finkelhor m.fl., 2004; Wolak m.fl., 2006),<br />
langt mindre utsatte enn eldre ungdom for denne typen oppm<strong>er</strong>ksomhet.<br />
Uansett, SAFT 2006 fant at 24 prosent av barna og ungdommene i utvalget<br />
hadde opplevd å få uønskede seksuelle kommentar<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. I 2008<br />
hadde tallet steget til 27 prosent (Medietilsynet, 2008).<br />
Dette tallet <strong>er</strong> en del høy<strong>er</strong>e enn det som ble funnet i USA (Crimes<br />
against Children Research Centre i New Hampshire, se kapittel 1), som<br />
int<strong>er</strong>vjuet barn og ungdom i ald<strong>er</strong>en 10–17. De fant i sin første (2000)<br />
und<strong>er</strong>søkelse at 19 prosent hadde opplevd seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett,<br />
og at denne andelen falt til 13 prosent i 2005 (Finkelhor m.fl. 2004; Wolak<br />
m.fl., 2006). H<strong>er</strong> omfattet «tilnærmels<strong>er</strong>» (på engelsk «sexual solicitation»)<br />
oppfordring<strong>er</strong> til å delta i seksuelle aktivitet<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> seksuelt prat, og til å<br />
oppgi informasjon om kroppen sin ell<strong>er</strong> seksuallivet sitt. At tallene blir lav<strong>er</strong>e<br />
i den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen kan ha sammenheng med at de har en<br />
annen definisjon av hva de men<strong>er</strong> med seksuelle tilnærmels<strong>er</strong>, og en annen<br />
måte å stille spørsmålene på. I 2005 spurte forsk<strong>er</strong>ne eksplisitt om barna/<br />
ungdommene noen gang hadde fått forespørsel om å sende sexy bild<strong>er</strong> av seg<br />
selv, noe fire prosent oppga at de hadde (Wolak m.fl., 2006). Dette <strong>er</strong> svært<br />
mye lav<strong>er</strong>e enn våre 32 prosent. Den viktigste forklaringen på dette store<br />
spriket <strong>er</strong> nok at den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen bare stilte dette spørsmålet<br />
til barn og ungdom som all<strong>er</strong>ede hadde oppgitt at de hadde vært utsatt for<br />
seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. De som hadde opplevd dette, fikk som et<br />
av fl<strong>er</strong>e oppfølgingsspørsmål «ba denne p<strong>er</strong>sonen deg noen gang om å sende<br />
et seksuelt ladet bilde («a sexual photo») av deg selv?» (Mitchell, Finkelhor og<br />
Wolak 2007a). Forespørsl<strong>er</strong> om bild<strong>er</strong> som har kommet i andre kontekst<strong>er</strong><br />
50<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
fanges d<strong>er</strong>med ikke opp, dessuten vil nok am<strong>er</strong>ikanske barn og ungdomm<strong>er</strong><br />
oppfatte «a sexual photo» ann<strong>er</strong>ledes enn norske 18-åring<strong>er</strong> oppfatt<strong>er</strong> «et sexy<br />
bilde». Dessuten kan vi ikke se bort fra at Norge i 2007 – da vår und<strong>er</strong>søkelse<br />
ble gjennomført – på sentrale måt<strong>er</strong> var ann<strong>er</strong>ledes enn USA i 2005. H<strong>er</strong><br />
tenk<strong>er</strong> vi særlig på utbredelsen av webkam<strong>er</strong>a<strong>er</strong> og (andre) digitale kam<strong>er</strong>a<strong>er</strong>,<br />
inklud<strong>er</strong>t mobiltelefon med kam<strong>er</strong>a. «Alle» hadde slikt utstyr i Norge i 2007.<br />
USA <strong>er</strong> et land med vesentlig større sosiale forskjell<strong>er</strong>, og man kan ikke ta for<br />
gitt at barn og ungdom i samme grad har tilgang til slikt utstyr.<br />
Tilbud om gav<strong>er</strong>/<br />
peng<strong>er</strong> for sex<br />
Tilbud om sex<br />
Forespørsel om<br />
"sexy" bild<strong>er</strong><br />
Krenket av grovt<br />
språk<br />
Figur 3.4. Andel gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har opplevd ulike<br />
seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Prosent.<br />
Minste N=6677<br />
2,4<br />
6,4<br />
5,8<br />
12,5<br />
18,4<br />
21,4<br />
25<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
41,4<br />
0 5 10 15 20 25 30 35 40 45<br />
Gutt<strong>er</strong><br />
Jent<strong>er</strong><br />
Jent<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett langt oft<strong>er</strong>e enn<br />
det gutt<strong>er</strong> gjør (figur 3.4). Forskjellen i andel<strong>er</strong> <strong>er</strong> all<strong>er</strong> størst for opplevelsen<br />
av å ha blitt krenket av grovt seksuelt språk, dette har fire gang<strong>er</strong> så mange<br />
jent<strong>er</strong> som gutt<strong>er</strong> opplevd. H<strong>er</strong> kan det være viktig å und<strong>er</strong>streke at spørsmålet<br />
ikke var om ungdommene har opplevd grovt seksuelt språk på int<strong>er</strong>nett,<br />
men om de har vært krenket av slik språkbruk. Dette kan være en delvis<br />
– men neppe fullstendig – forklaring på den store forskjellen mellom gutt<strong>er</strong><br />
og jent<strong>er</strong>: gutt<strong>er</strong> kan ha en noe høy<strong>er</strong>e t<strong>er</strong>skel før de opplev<strong>er</strong> «griseprat» som<br />
krenkende. Tre gang<strong>er</strong> så mange jent<strong>er</strong> som gutt<strong>er</strong> har opplevd å få tilbud<br />
om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> i bytte mot sex, mens nesten 2,5 gang<strong>er</strong> så mange<br />
51
jent<strong>er</strong> som gutt<strong>er</strong> har blitt spurt om å sende sexy bild<strong>er</strong>/ film<strong>er</strong> av seg selv.<br />
Endelig har m<strong>er</strong> enn dobbelt så mange jent<strong>er</strong> som gutt<strong>er</strong> fått tilbud om å ha<br />
sex. Jent<strong>er</strong> opplev<strong>er</strong> med andre ord langt oft<strong>er</strong>e enn gutt<strong>er</strong> at fremmede tar<br />
kontakt med dem gjennom int<strong>er</strong>nett og at denne kontakten har et seksuelt<br />
innhold. Noen av disse henvendelsene vil sannsynligvis oppleves som<br />
støtende. Mønst<strong>er</strong>et vi har sett fra und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av seksuelle ov<strong>er</strong>grep og<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> (se for eksempel Mossige & Stefansen, 2007) gjentar seg altså også<br />
for de tilnærmelsene som skj<strong>er</strong> <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett.<br />
At jent<strong>er</strong> langt oft<strong>er</strong>e enn gutt<strong>er</strong> støt<strong>er</strong> på denne typen tilnærmels<strong>er</strong> vis<strong>er</strong><br />
seg også klart i andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>. De am<strong>er</strong>ikanske tallene fra 2000 viste at<br />
27 prosent av jentene, mot 12 prosent av guttene, hadde opplevd seksuelle<br />
tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett (Mitchell m.fl., 2001). I 2005 oppgir de samme<br />
forsk<strong>er</strong>ne at 70 prosent av alle rapport<strong>er</strong>te seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett<br />
ble rapport<strong>er</strong>t av jent<strong>er</strong> (Wolak m.fl., 2006). SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene rapport<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ikke systematisk om kjønnsforskjell<strong>er</strong>, men oppgir at i 2006-und<strong>er</strong>søkelsen<br />
var gutt<strong>er</strong> noe m<strong>er</strong> utsatt for slike hendels<strong>er</strong> enn det jentene var. I<br />
2008 <strong>er</strong> det ikke rapport<strong>er</strong>t om kjønnsforskjell<strong>er</strong> (Medietilsynet, 2008). Igjen<br />
kan kanskje spørsmålsformul<strong>er</strong>ingen forklare avviket mellom SAFT og andre<br />
und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av samme fenomen: «<strong>Seksuelle</strong> kommentar<strong>er</strong>» <strong>er</strong> en vid<strong>er</strong>e<br />
formul<strong>er</strong>ing enn det som brukes i de andre und<strong>er</strong>søkelsene. Noen unge<br />
gutt<strong>er</strong> kan for eksempel ha defin<strong>er</strong>t det at noen på int<strong>er</strong>nett har kalt dem<br />
«sop<strong>er</strong>» ell<strong>er</strong> «homo» – som dessv<strong>er</strong>re <strong>er</strong> ganske vanlige skjellsord i mange<br />
ungdomsmiljø<strong>er</strong> – som eksempl<strong>er</strong> på uønskede seksuelle kommentar<strong>er</strong>. Våre<br />
funn, og funnene fra de am<strong>er</strong>ikanske omfangsund<strong>er</strong>søkelsene, tyd<strong>er</strong> uansett<br />
klart på at jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> betydelig m<strong>er</strong> utsatt for seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på<br />
int<strong>er</strong>nett enn det gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong>. Et delvis unntak (Wolak m. f., 2008) <strong>er</strong> unge<br />
homofile gutt<strong>er</strong>, og unge gutt<strong>er</strong> som lur<strong>er</strong> på om de kanskje <strong>er</strong> homo- ell<strong>er</strong><br />
bifile. Disse utgjør en kategori som <strong>er</strong> svært ekspon<strong>er</strong>te for seksuell pågåenhet<br />
på int<strong>er</strong>nett, som vi komm<strong>er</strong> tilbake til nedenfor.<br />
Det <strong>er</strong> en klar sammenheng mellom de ulike <strong>er</strong>faringene (bli spurt om<br />
bild<strong>er</strong>, bli spurt om å ha sex, bli krenket av grovt snakk) i den forstand at det å<br />
ha opplevd en av disse tingene øk<strong>er</strong> sjansen for at man også har opplevd andre.<br />
Spesielt <strong>er</strong> det nær sammenheng mellom forespørsl<strong>er</strong> om å sende sexy bild<strong>er</strong> av<br />
seg selv og tilbud om å ha sex (r = .550***), men alle disse spørsmålene<br />
52<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
korrel<strong>er</strong><strong>er</strong> signifikant med hv<strong>er</strong>andre. Bildet s<strong>er</strong> likt ut for jent<strong>er</strong> og gutt<strong>er</strong>.<br />
Også dette <strong>er</strong> et mønst<strong>er</strong> vi kjenn<strong>er</strong> igjen fra andre form<strong>er</strong> for seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
(Mossige og Stefansen, 2007). De som har vært utsatt for en krenkelse<br />
ell<strong>er</strong> ett ov<strong>er</strong>grep har en større sjanse for å rapport<strong>er</strong>e om slike <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> enn<br />
dem som ikke har rapport<strong>er</strong>t om tidlig<strong>er</strong>e <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep. H<strong>er</strong><br />
gjeld<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid det forbeholdet vi nevnte i gjennomgangen av dataene – vi<br />
vet ikke <strong>hvor</strong> mye tid ungdommene bruk<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Det <strong>er</strong> mulig at den<br />
bakenforliggende faktoren h<strong>er</strong> <strong>er</strong> hyppig int<strong>er</strong>nettbruk, slik at de som bruk<strong>er</strong><br />
int<strong>er</strong>nett mye oft<strong>er</strong>e enn andre opplev<strong>er</strong> seksuelle henvendels<strong>er</strong>.<br />
Hvordan reag<strong>er</strong><strong>er</strong> ungdom på denne seksuelle oppm<strong>er</strong>ksomheten som<br />
mange av dem opplev<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett? Vi har ikke spurt om respondentene<br />
opplevde dette som plagsomt ell<strong>er</strong> ikke, så h<strong>er</strong> må vi lete ett<strong>er</strong> informasjon fra<br />
andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>. Den første store am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen (YISS-I)<br />
spurte barna og ungdommene om dette, om de følte seg skremt ell<strong>er</strong> plaget<br />
av de seksuelle tilnærmelsene de opplevde på int<strong>er</strong>nett. Slående nok vis<strong>er</strong> de<br />
at 75 prosent av dem som opplevde slike ting ikke reag<strong>er</strong>te spesielt st<strong>er</strong>kt –<br />
men 25 prosent ble «svært» ell<strong>er</strong> «ekstremt» opprørte ov<strong>er</strong> det som skjedde<br />
(Finkelhor m. fl., 2000). Risikoen for å ha blitt svært skremt var langt høy<strong>er</strong>e<br />
blant de yngre barna – 10–13-åringene som hadde opplevd tilnærmels<strong>er</strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett hadde dobbelt så høy risiko for å reag<strong>er</strong>e st<strong>er</strong>kt negativt som 14–17åringene<br />
som opplevde slike ting. De yngste barna var langt mindre utsatte<br />
for slike tilnærmels<strong>er</strong>, men når det først skjedde, reag<strong>er</strong>te de ofte svært st<strong>er</strong>kt.<br />
Tilnærmels<strong>er</strong> ble også opplevd som m<strong>er</strong> skremmende hvis p<strong>er</strong>sonen de møtte<br />
presset på for å få kontaktinformasjon («aggressive solicitation»), og – kanskje<br />
m<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>raskende – hvis episoden skjedde da de surfet fra en comput<strong>er</strong> hos<br />
noen andre enn hjemme i d<strong>er</strong>es egen familie (Wolak m.fl., 2004). Sannsynligvis<br />
drei<strong>er</strong> dette seg om at mangel på den tryggheten familiehjemmet gir<br />
gjør at ubehagelige ting føles st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e og mindre kontroll<strong>er</strong>bare når de skj<strong>er</strong><br />
hjemme hos noen andre. Det kan også være at ungdom tar vesentlig større<br />
sjans<strong>er</strong>, og d<strong>er</strong>med opplev<strong>er</strong> m<strong>er</strong> pågående og ubehagelige ting, når de surf<strong>er</strong><br />
fra PC-en hjemme hos en venninne. Alt i alt formul<strong>er</strong><strong>er</strong> utgiv<strong>er</strong>ne av den<br />
am<strong>er</strong>ikanske rapporten hovedfunnet slik: «While many are able to glide past<br />
these encount<strong>er</strong>s as m<strong>er</strong>e litt<strong>er</strong> on the information sup<strong>er</strong> highway, some exp<strong>er</strong>ience<br />
them as real collisions with a reality they did not expect and w<strong>er</strong>e distressed to<br />
find» (Finkelhor m.fl., 2000:viii).<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
53
Et uttrykk for holdningen at griseprat og forslag om sex kun <strong>er</strong> «søppel<br />
langs veikanten til informasjons-motorveien» finn<strong>er</strong> vi i en norsk und<strong>er</strong>søkelse<br />
av ungdoms holdning<strong>er</strong> til grens<strong>er</strong> og ansvar på int<strong>er</strong>nett (Smette,<br />
2004). Ei 20 år gammel jente minnes sin tid som aktiv chatt<strong>er</strong> i 13–14årsald<strong>er</strong>en:<br />
54<br />
…jeg husk<strong>er</strong> at det var noen sexkanal<strong>er</strong>… Og fra de kanalene hendte<br />
det at det kom noen inn på privatchatten og spurte om du ville ha sex<br />
ell<strong>er</strong> om du var kåt og sånn. Så det var sånne ting da. Det blei bare sånn<br />
at du bare klikka det bort. Tenkte ikke noe på det liksom. … jeg husk<strong>er</strong><br />
når vi satt fl<strong>er</strong>e jent<strong>er</strong> og satt og chatta, fortsatte vi og kødda bare<br />
tilbake. Ikke visste vi om p<strong>er</strong>sonene var s<strong>er</strong>iøs på det ell<strong>er</strong> også bare<br />
kødda. Men vi bare fortsatte å spille på det og hadde det kjempemorsomt.<br />
(20 år gammel jente i Smette 2004:74)<br />
Fl<strong>er</strong>e av deltak<strong>er</strong>ne i denne und<strong>er</strong>søkelsen fortalte om det å gå sammen med<br />
venn<strong>er</strong> og leke bevisst med de som oppfattes som «p<strong>er</strong>vo<strong>er</strong>» på int<strong>er</strong>nett:<br />
Nei, det begynte i gjengen på barneskolen, da. Vi var noen som var litt<br />
m<strong>er</strong> frempå enn andre. Vi begynte ganske tidlig med litt av hv<strong>er</strong>t. Så var<br />
det ei venninne som hadde funnet den Eros chat-siden. Og da var vi<br />
innpå d<strong>er</strong> og tulla med gud veit <strong>hvor</strong> mange folk det var.<br />
Nei, [vi fikk ikke] direkte tilbud om peng<strong>er</strong> [for sex] noen gang. Men<br />
det har vært sånn at «vi skal møtes og så skal vi spand<strong>er</strong>e masse…» Men<br />
vi var jo liksom en hel gjeng som satt rundt dataskj<strong>er</strong>men.<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –<br />
(fra Smette, 2004:76–77).<br />
Ungdom synes sex <strong>er</strong> spennende, og de bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett til å leke, utforske,<br />
og tøye grens<strong>er</strong> (Wolak m.fl., 2008). Sitt<strong>er</strong> man sammen med venn<strong>er</strong> og <strong>er</strong><br />
ute for å «kødde», å se <strong>hvor</strong> langt man tør å gå og <strong>hvor</strong> langt man kan få<br />
andre til å gå, skal det ganske mye til at man blir skremt ell<strong>er</strong> krenket av de<br />
tilbakemeldingene man får. I slike situasjon<strong>er</strong> <strong>er</strong> ungdommene trygge på at<br />
de har kontroll, dessuten <strong>er</strong> de fl<strong>er</strong>e om det.<br />
Et par av deltak<strong>er</strong>ne i Smettes und<strong>er</strong>søkelse framhev<strong>er</strong> likevel at det<br />
kanskje ikke <strong>er</strong> helt tilfeldig hvem som driv<strong>er</strong> med slike ting. Om det å sitte<br />
sammen med venn<strong>er</strong> og chatte om sex si<strong>er</strong> en: «Det var liksom oss, som gjorde<br />
litt av hv<strong>er</strong>t og som var «pøbelungene». Og så var det de snille, koselige ungene.<br />
Så det var liksom bare oss da, som dreiv på sånn» (Smette, op.cit.:76). En
annen fortell<strong>er</strong> om en venninne som ikke lot det bli med sex-chatten<br />
sammen med venn<strong>er</strong>, hun drev også med dette alene:<br />
«Hun har aldri vært borti sånn kjærest<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> noe sånt d<strong>er</strong>… så da… det<br />
var bare toppen for henne å møte en som sa masse fine ting til henne og<br />
sånn», og vid<strong>er</strong>e: «hun venninna mi <strong>er</strong> jo ikke med på noe sosialt h<strong>er</strong><br />
sånn.. det <strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett, int<strong>er</strong>nett, int<strong>er</strong>nett…»(Smette 2004:79).<br />
De som sexchatt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> altså «pøbelungene», og de usikre som ikke<br />
<strong>er</strong> med på noe sosialt og som aldri har hatt kjæreste – ifølge ungdommenes<br />
egne oppfatning<strong>er</strong>, slik de framstår i Smettes gruppeint<strong>er</strong>vju<strong>er</strong>. Kan und<strong>er</strong>søkelsen<br />
vår bekrefte slike forestilling<strong>er</strong>?<br />
Tilnærmels<strong>er</strong> og <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett:<br />
bakgrunnskjennetegn<br />
I utgangspunktet skulle man tro at sjansen for å bli utsatt for tilnærmels<strong>er</strong>, og<br />
muligens <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>, på int<strong>er</strong>nett var noenlunde lik for alle: fordi int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong><br />
anonymt kan hvem som helst kan si hva som helst til hvem som helst. Ei<br />
alminnelig jente kan oppsøke et webforum for å snakke om en musikkartist<br />
hun <strong>er</strong> opptatt av, men møtes i chatrommet av en slibrig 40-åring som spør<br />
«<strong>er</strong> du kåt?» Som det het<strong>er</strong> i en engelsk rapport: «… ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e kan bruke<br />
int<strong>er</strong>nett og mobiltelefon<strong>er</strong> for å få tilgang til barn som tidlig<strong>er</strong>e ville vært utenfor<br />
rekkevidde» (Palm<strong>er</strong> og Stacey 2004). Likevel, mye tyd<strong>er</strong> på at forestillingene<br />
om at alle kjente sammenheng<strong>er</strong> oppheves på int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> ov<strong>er</strong>drevne. Fl<strong>er</strong>e<br />
studi<strong>er</strong>, som vi skal se nedenfor, har vist at det ikke <strong>er</strong> tilfeldig hvem som<br />
utsettes for pågående seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett. Også i nettv<strong>er</strong>denen<br />
vil kjennetegn ved ungdommene og d<strong>er</strong>es atf<strong>er</strong>d på nett<strong>er</strong> påvirke<br />
hvilke typ<strong>er</strong> reaksjon<strong>er</strong> de får. I dette avsnittet s<strong>er</strong> vi på noen av de samme<br />
bakgrunnskjennetegnene som har vist seg å ha betydning for risikoen for å<br />
oppleve seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> «i den virkelige v<strong>er</strong>den» (Mossige og Stefansen,<br />
2007). Er det slik at de samme kjennetegnene som påvirk<strong>er</strong> utsattheten for<br />
seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> påvirk<strong>er</strong> sjansen for å tiltrekke seg seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet<br />
på int<strong>er</strong>nett? Vi s<strong>er</strong> både på trekk ved ungdommenes sosiale situasjon<br />
(forhold innen familien, venn<strong>er</strong>elasjon<strong>er</strong>) og trekk ved den enkelte som<br />
individ (seksuell orient<strong>er</strong>ing, funksjonsevne, sex- og alkoholdebut, tidlig<strong>er</strong>e<br />
utsatthet for ov<strong>er</strong>grep).<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
55
Tabell 3.1. Andel ungdomm<strong>er</strong> som har opplevd ulike form<strong>er</strong> for seksuell pågåenhet<br />
på int<strong>er</strong>nett, ett<strong>er</strong> sosiale bakgrunnskjennetegn.<br />
56<br />
Er blitt<br />
krenket av<br />
grovt<br />
språk<br />
Fått<br />
forespørsel<br />
om sexy<br />
bilde<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –<br />
Fått<br />
tilbud<br />
om å ha<br />
sex<br />
Fått tilbud<br />
om gav<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> peng<strong>er</strong><br />
for sex<br />
(Minste<br />
N)<br />
Forhold til foreldrene<br />
Godt 14 30 18 4 5001<br />
Middels 19 37 25 7 1547<br />
Dårlig 33 51 45 9 85<br />
Har sett far b<strong>er</strong>uset<br />
Aldri 13 28 17 4 3371<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 17 35 22 5 2186<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong> 19 39 26 7 942<br />
Har sett mor b<strong>er</strong>uset<br />
Aldri 13 27 17 4 4031<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 18 38 13 6 1956<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong> 20 43 28 7 609<br />
Familieøkonomi<br />
God 13 30 18 4 4772<br />
Middels 18 37 24 6 1316<br />
Dårlig ell<strong>er</strong> variabel 25 43 29 11 525<br />
Antall fortrolige venn<strong>er</strong><br />
To ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e 15 + 32 (i.s.) 19 4 6212<br />
Ingen ell<strong>er</strong> en 19 + 36 (i.s.) 26 9 406<br />
Alle sammenhengene i tabellen <strong>er</strong> statistisk signifikante på 1%-nivå, med mindre noe annet <strong>er</strong> oppgitt.<br />
+ signifikant på 5%-nivå<br />
i.s.: ikke signifikant<br />
Tabell 3.1. vis<strong>er</strong> andelen ungdom som har opplevd de ulike tilnærmelsene,<br />
ett<strong>er</strong> trekk ved familie- og venn<strong>er</strong>elasjonene d<strong>er</strong>es. De st<strong>er</strong>keste utslagene<br />
finn<strong>er</strong> vi for forholdet til foreldrene. For hv<strong>er</strong>t av de fire spørsmålene vi har<br />
stilt <strong>er</strong> det langt fl<strong>er</strong>e som indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at de har opplevd dette blant de som har<br />
en dårlig relasjon til foreldrene enn blant de som har en positiv foreldr<strong>er</strong>elasjon.<br />
Det å ha sett en av foreldrene sine b<strong>er</strong>uset øk<strong>er</strong> også sjansen for at<br />
ungdommene vi har int<strong>er</strong>vjuet har opplevd hv<strong>er</strong> enkelt av de tilnærmelsene vi<br />
har spurt om. Dette gjeld<strong>er</strong> begge foreldre, men utslagene <strong>er</strong> noe st<strong>er</strong>k<strong>er</strong>e for<br />
mødre. Dårlig familieøkonomi har også en klar betydning: det <strong>er</strong> dobbelt så<br />
mange av ungdommene i familiene med dårlig økonomi som si<strong>er</strong> at de en ell<strong>er</strong><br />
fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong> har følt seg krenket av grovt seksuelt språk på int<strong>er</strong>nett, og nesten<br />
tre gang<strong>er</strong> så mange som si<strong>er</strong> at de har fått tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> for sex.<br />
Det å ha få ell<strong>er</strong> ingen fortrolige venn<strong>er</strong> gir mindre utslag: dette skap<strong>er</strong> ingen<br />
signifikante forskjell<strong>er</strong> i andelen som har fått forespørsel om å sende sexy<br />
bild<strong>er</strong>, og bare små forskjell<strong>er</strong> i andelen som har følt seg krenket av grovt
språk. D<strong>er</strong>imot <strong>er</strong> det en svak tendens til at fl<strong>er</strong>e av de med få venn<strong>er</strong> har fått<br />
tilbud om sex, og også tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> i bytte for sex.<br />
Tabell 3.1 handl<strong>er</strong> om kontekstuelle bakgrunnsfaktor<strong>er</strong>. I tillegg har vi<br />
et sett av individuelle faktor<strong>er</strong>, altså trekk ved ungdommen selv som kan øke<br />
sjansen for at de har seksuelle opplevels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Slike bakgrunnsfaktor<strong>er</strong><br />
inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> nedsatt funksjonsevne, tidlig alkoholdebut, tidlig seksuell<br />
debut, tidlig<strong>er</strong>e ov<strong>er</strong>greps<strong>er</strong>faring, og seksuell orient<strong>er</strong>ing. Tabell 3.2 vis<strong>er</strong><br />
sammenhengene mellom slike individuelle bakgrunnskjennetegn og <strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
med seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett.<br />
Tabell 3.2. Andel ungdomm<strong>er</strong> som har opplevd ulike form<strong>er</strong> for seksuell pågåenhet<br />
på int<strong>er</strong>nett, ett<strong>er</strong> individuelle bakgrunnskjennetegn<br />
Er blitt<br />
krenket<br />
av grovt<br />
språk<br />
Fått<br />
forespørsel<br />
om sexy<br />
bilde<br />
Fått<br />
tilbud<br />
om å ha<br />
sex<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
Fått tilbud<br />
om gav<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> peng<strong>er</strong><br />
for sex<br />
(Minste<br />
N)<br />
Seksuell orient<strong>er</strong>ing<br />
Het<strong>er</strong>ofil 14 31 19 4 5972<br />
Homofil 40 74 76 45 37<br />
Bifil 35 63 45 17 152<br />
Usikk<strong>er</strong><br />
Nedsatt funksjonsevne<br />
22 35 33 9 447<br />
Nei 14 31 19 5 (i.s.) 5820<br />
Ja<br />
Ald<strong>er</strong> ved første samleie<br />
20 29 28 6 (i.s.) 536<br />
Har aldri hatt samleie 10 17 11 2 1928<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 15 36 22 5 713<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre 25 50 34 11 3929<br />
Ald<strong>er</strong> første gang synlig b<strong>er</strong>uset<br />
Har aldri vært 11 (i.s.) 17 11 3 (i.s.) 885<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 14 32 19 4 4204<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre 22 41 27 8 1447<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep før fylte 13 år<br />
Nei 13 30 18 4 612<br />
Ja 29 50 36 10 5795<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> fylte 13 år<br />
Nei 11 26 15 3 1327<br />
Ja 27 52 35 11 4881<br />
Alle sammenhengene i tabellen <strong>er</strong> statistisk signifikante på 1%-nivå, med mindre noe annet <strong>er</strong> oppgitt.<br />
+ signifikant på 5%-nivå<br />
i.s.: ikke signifikant<br />
Ald<strong>er</strong> første gang synlig b<strong>er</strong>uset: i.s. indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at forskjellen mellom de som aldri har vært synlig b<strong>er</strong>uset,<br />
og de som var synlig b<strong>er</strong>uset første gang ett<strong>er</strong> fylte 15 år, <strong>er</strong> ikke statistisk signifikant. Forskjellen mellom<br />
de som var synlig b<strong>er</strong>uset første gang før og ett<strong>er</strong> at de fylte 15, <strong>er</strong> signifikant på 1%-nivå.<br />
57
Tabell 3.2 vis<strong>er</strong> st<strong>er</strong>ke og systematiske utslag av mange av de individuelle<br />
bakgrunnskjennetegnene for ungdoms opplevelse av seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett. De all<strong>er</strong> mest påfallende forskjellene finn<strong>er</strong> vi mellom ungdom<br />
med ulik seksuell orient<strong>er</strong>ing. For hv<strong>er</strong>t av spørsmålene finn<strong>er</strong> vi færrest selvidentifis<strong>er</strong>t<br />
het<strong>er</strong>ofile som har opplevd de tingene vi spør om. Ungdom som<br />
si<strong>er</strong> de <strong>er</strong> usikre på hvilken av «m<strong>er</strong>kelappene» som pass<strong>er</strong>, som avvis<strong>er</strong> å sette<br />
slike m<strong>er</strong>kelapp<strong>er</strong> på seg selv, ell<strong>er</strong> som si<strong>er</strong> at de ikke har tenkt ov<strong>er</strong> dette<br />
ell<strong>er</strong> vet hva begrepene innebær<strong>er</strong>, har en profil som langt på veg lign<strong>er</strong> på de<br />
het<strong>er</strong>ofile. De to gruppene som skill<strong>er</strong> seg ut <strong>er</strong> ungdom som identifis<strong>er</strong><strong>er</strong> seg<br />
som homofile ell<strong>er</strong> bifile. Andelen selvidentifis<strong>er</strong>t homofile <strong>er</strong> svært liten –<br />
bare i und<strong>er</strong>kant av 40 respondent<strong>er</strong> – men denne gruppa s<strong>er</strong> ut til å tiltrekke<br />
(ell<strong>er</strong> oppsøke) en langt større seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett enn<br />
andre. Hele 76 prosent har fått tilbud om å ha sex, og 74 prosent har fått<br />
forespørsel om å sende et sexy bilde. I og med at denne gruppa <strong>er</strong> så liten<br />
heft<strong>er</strong> det stor usikk<strong>er</strong>het ved disse resultatene, men funnet styrkes av at også<br />
ungdom som opplev<strong>er</strong> seg som bifile har fl<strong>er</strong>e seksualis<strong>er</strong>te <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> fra<br />
int<strong>er</strong>nett enn selvidentifis<strong>er</strong>t het<strong>er</strong>ofile.<br />
Det å ha hatt en tidlig seksuell debut – defin<strong>er</strong>t som å ha vært 14 år ell<strong>er</strong><br />
yngre første gang man hadde samleie – virk<strong>er</strong> også inn på <strong>hvor</strong> ekspon<strong>er</strong>t<br />
man <strong>er</strong> for seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett. De av respondentene som<br />
oppgir at de aldri har hatt samleie – 29 prosent av alle som har svart på<br />
spørsmålet – har klart sjeldn<strong>er</strong>e enn andre opplevd slik oppm<strong>er</strong>ksomhet. Av<br />
de rest<strong>er</strong>ende <strong>er</strong> det klare forskjell<strong>er</strong> mellom de som debut<strong>er</strong>te tidlig og de<br />
som hadde en sen<strong>er</strong>e debut. Denne forskjellen <strong>er</strong> gjennomgående for alle<br />
spørsmålene. Noe lignende gjeld<strong>er</strong> det å ha debut<strong>er</strong>t tidlig med alkohol, som<br />
h<strong>er</strong> <strong>er</strong> defin<strong>er</strong>t som å ha vært synlig b<strong>er</strong>uset som 14-åring ell<strong>er</strong> tidlig<strong>er</strong>e. H<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> forskjellen mindre mellom de som aldri har drukket så mye alkohol at de<br />
<strong>er</strong> blitt synlig b<strong>er</strong>uset og de som gjorde dette første gang som 15-åring<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
sen<strong>er</strong>e. Den gruppa som skill<strong>er</strong> seg st<strong>er</strong>kest ut, <strong>er</strong> de som debut<strong>er</strong>te tidlig.<br />
Igjen <strong>er</strong> forskjellene gjennomgående for alle spørsmålene. Respondent<strong>er</strong> som<br />
har vært utsatt for seksuelle ov<strong>er</strong>grep tidlig<strong>er</strong>e i livet opplev<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e seksuelle<br />
tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett enn respondent<strong>er</strong> som ikke har slike <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>.<br />
Utslagene <strong>er</strong> st<strong>er</strong>kest for de som har opplevd ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> at de fylte 13 år,<br />
men tendensen <strong>er</strong> også tydelig for de som har opplevd ov<strong>er</strong>grep på et<br />
tidlig<strong>er</strong>e stadium.<br />
58<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Ovenfor så vi at jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte for hv<strong>er</strong> av disse formene for<br />
seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet enn det gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong>. Finn<strong>er</strong> vi også at ulike bakgrunnskjennetegn<br />
har betydning for jent<strong>er</strong> enn for gutt<strong>er</strong>? Det <strong>er</strong> noen tendens<strong>er</strong> til<br />
dette, når vi s<strong>er</strong> på hv<strong>er</strong>t enkelt av spørsmålene. Det å ha sett foreldrene, og<br />
særlig mor, b<strong>er</strong>uset, lat<strong>er</strong> til å ha større betydning for jent<strong>er</strong> enn for gutt<strong>er</strong>.<br />
Det samme gjeld<strong>er</strong> familieøkonomien. Det <strong>er</strong> særlig jent<strong>er</strong> som opplev<strong>er</strong> at<br />
familien har dårlig økonomi som opplev<strong>er</strong> å få tilbud om peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> i<br />
bytte for sex. Vi vet ikke m<strong>er</strong> om hva som ligg<strong>er</strong> bak dette, men det virk<strong>er</strong><br />
sannsynlig at en del jent<strong>er</strong> i denne situasjonen lar sin bekymring ell<strong>er</strong> frustrasjon<br />
ov<strong>er</strong> familieøkonomien skinne gjennom i nett-kommunikasjon, og at<br />
dette gjør dem m<strong>er</strong> int<strong>er</strong>essante for p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> som ønsk<strong>er</strong> å bytte mat<strong>er</strong>ielle<br />
ting mot seksuelle tjenest<strong>er</strong>. Det å ha få ell<strong>er</strong> ingen venn<strong>er</strong> slår også noe m<strong>er</strong><br />
systematisk ut for jent<strong>er</strong> enn for gutt<strong>er</strong>, det samme gjør det å ha funksjonsnedsettels<strong>er</strong><br />
og det å ha vært tidlig b<strong>er</strong>uset. Når vi s<strong>er</strong> på hv<strong>er</strong>t enkelt spørsmål,<br />
<strong>er</strong> det jevnt ov<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e tydelige utslag for jent<strong>er</strong> enn det <strong>er</strong> for gutt<strong>er</strong>. Slår<br />
vi de fire spørsmålene sammen finn<strong>er</strong> vi imidl<strong>er</strong>tid små forskjell<strong>er</strong> mellom<br />
<strong>hvor</strong>dan ulike bakgrunnskarakt<strong>er</strong>istika slår ut for gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> (se tabell<br />
3.3 neste side). Dobbelt så mange jent<strong>er</strong> som gutt<strong>er</strong> har opplevd seksuell<br />
pågåenhet på int<strong>er</strong>nett, men det relative forholdet mellom ungdom med<br />
ulike bakgrunnskjennetegn <strong>er</strong> relativt likt for begge kjønn.<br />
Bakgrunnskjennetegn som virk<strong>er</strong> inn på sjansen for å oppleve seksuelle<br />
tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett har også vært stud<strong>er</strong>t i en am<strong>er</strong>ikansk kontekst<br />
(Mitchell m.fl., 2001). Denne studien avdekket at risiko <strong>er</strong> knyttet både til<br />
bakgrunnsfaktor<strong>er</strong> og til faktisk nettatf<strong>er</strong>d. All<strong>er</strong> st<strong>er</strong>kest utslag gjorde det å<br />
oppsøke chatt<strong>er</strong>om og det å snakke med fremmede «online». Ungdom som<br />
gjorde disse tingene, hadde nesten fire gang<strong>er</strong> så stor risiko for å få tilnærmels<strong>er</strong><br />
som andre. Risikoatf<strong>er</strong>d på int<strong>er</strong>nett, defin<strong>er</strong>t som det å legge ut p<strong>er</strong>sonlig<br />
informasjon, komme med frekke ell<strong>er</strong> støtende kommentar<strong>er</strong>, trakass<strong>er</strong>e<br />
andre, chatte om sex med p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> man aldri har møtt, og å oppsøke<br />
grove pornografiske sid<strong>er</strong>, ga også et tydelig utslag. Det å bruke int<strong>er</strong>nett<br />
andre sted<strong>er</strong> enn hjemme (for eksempel hos venn<strong>er</strong>), og det å bruke int<strong>er</strong>nett<br />
hyppig, økte risikoen noe, men ikke så st<strong>er</strong>kt som de andre nevnte faktorene.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
59
Tabell 3.3. Andel gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har opplevd en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e form<strong>er</strong> for seksuell<br />
pågåenhet på int<strong>er</strong>nett, ett<strong>er</strong> sosiale og individuelle bakgrunnskjennetegn. Minste<br />
N=6120.<br />
Gutt<strong>er</strong> Jent<strong>er</strong><br />
Forhold til foreldrene<br />
Godt 22 45<br />
Middels 29 57<br />
Dårlig<br />
Har sett far b<strong>er</strong>uset<br />
40 75<br />
Aldri 20 42<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 25 52<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong><br />
Har sett mor b<strong>er</strong>uset<br />
32 58<br />
Aldri 21 42<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 27 54<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong><br />
Familieøkonomi<br />
34 61<br />
God 23 44<br />
Middels 25 54<br />
Dårlig ell<strong>er</strong> variabel<br />
Antall fortrolige venn<strong>er</strong><br />
33 58<br />
To ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e 23 (i.s.) 47<br />
Ingen ell<strong>er</strong> en<br />
Seksuell orient<strong>er</strong>ing<br />
29 (i.s.) 55<br />
Het<strong>er</strong>ofil 22 47<br />
Homofil (96) (71)<br />
Bifil 52 70<br />
Usikk<strong>er</strong><br />
Nedsatt funksjonsevne<br />
32 48<br />
Nei 22 47<br />
Ja<br />
Ald<strong>er</strong> ved første samleie<br />
32 59<br />
Har aldri hatt samleie 16 31<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 27 51<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre<br />
Ald<strong>er</strong> første gang synlig b<strong>er</strong>uset<br />
37 64<br />
Har aldri vært 13 30<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 24 48<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep før fylte 13 år<br />
30 57<br />
Nei 22 45<br />
Ja 42 63<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> fylte 13 år<br />
Nei 21 39<br />
Ja 42 64<br />
Alle sammenhengene i tabellen <strong>er</strong> statistisk signifikante på 1%-nivå, med mindre noe annet <strong>er</strong> oppgitt.<br />
i.s.: ikke signifikant<br />
Parentes: færre enn 30 respondent<strong>er</strong> i kategorien.<br />
60<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Endelig viste denne und<strong>er</strong>søkelsen at 30 prosent av ungdom med «problem<strong>er</strong>»<br />
hadde vært utsatt for uønsket seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett,<br />
mot 17 prosent av ungdom som ikke var klart m<strong>er</strong> problembelastet enn<br />
gjennomsnittet. «Problem<strong>er</strong>» var defin<strong>er</strong>t som negative livshendels<strong>er</strong> (dødsfall<br />
i familien, foreldres skilsmisse, foreldres arbeidsløshet, flytting), det å ha<br />
opplevd fysiske ell<strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep, og depresjon. Som nevnt ovenfor <strong>er</strong><br />
jent<strong>er</strong> langt m<strong>er</strong> utsatte enn gutt<strong>er</strong>, og eldre ungdom langt m<strong>er</strong> utsatte enn<br />
yngre: 77 prosent av de som opplevde seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett var<br />
14 år ell<strong>er</strong> eldre (Finkelhor m.fl., 2000). Variablene som <strong>er</strong> kontroll<strong>er</strong>t <strong>er</strong> litt<br />
ann<strong>er</strong>ledes enn variablene i vår studie, men hovedinntrykket <strong>er</strong> det samme:<br />
Ungdom som har gjennomgått uheldige livshendels<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> har hatt et<br />
vanskelig oppvekstmiljø, opplev<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e enn andre seksuell pågåenhet på<br />
int<strong>er</strong>nett. St<strong>er</strong>kest direkte innvirkning på ungdommenes int<strong>er</strong>nett<strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
har likevel nettrelat<strong>er</strong>t risikoatf<strong>er</strong>d som det å snakke med fremmede om sex<br />
ell<strong>er</strong> det å legge ut sexy bild<strong>er</strong> av seg selv.<br />
For å oppsumm<strong>er</strong>e så langt: mange av ungdommene i denne und<strong>er</strong>søkelsen,<br />
og langt fl<strong>er</strong>e jent<strong>er</strong> enn gutt<strong>er</strong>, har opplevd seksuell pågåenhet,<br />
seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> (følt seg krenket av grovt<br />
språk) i sin bruk av int<strong>er</strong>nett. På int<strong>er</strong>nett, som i livet ell<strong>er</strong>s, kan man bare<br />
delvis styre hvilke mennesk<strong>er</strong> man møt<strong>er</strong>. Noen gang<strong>er</strong> får man oppm<strong>er</strong>ksomhet<br />
som man v<strong>er</strong>ken har søkt ell<strong>er</strong> ønsket. Men man kan kontroll<strong>er</strong>e<br />
hvilke signal<strong>er</strong> man send<strong>er</strong> ut, og hvilke webfora man beveg<strong>er</strong> seg inn på.<br />
Dette <strong>er</strong> bakgrunnen for at våre funn fra Norge, i likhet med funnene i en<br />
omfattende am<strong>er</strong>ikansk und<strong>er</strong>søkelse, vis<strong>er</strong> at det ikke <strong>er</strong> tilfeldig hvem som<br />
utsettes for ulike form<strong>er</strong> for oppm<strong>er</strong>ksomhet. Jent<strong>er</strong> opplev<strong>er</strong> langt m<strong>er</strong><br />
seksuell pågåenhet enn gutt<strong>er</strong>, og eldre ungdom opplev<strong>er</strong> m<strong>er</strong> enn yngre. Det<br />
siste indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at økt ald<strong>er</strong> og fl<strong>er</strong>e int<strong>er</strong>nett<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> blant ungdom hindr<strong>er</strong><br />
dem altså ikke i å opptre på måt<strong>er</strong> som tiltrekk<strong>er</strong> seg seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet,<br />
snar<strong>er</strong>e tv<strong>er</strong>t imot. Ungdom som har en negativ relasjon til foreldrene<br />
sine, og ungdom som <strong>er</strong> homofile (og formodentlig f<strong>er</strong>des i nettfora d<strong>er</strong><br />
seksualitet og seksuell orient<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> tema) har langt oft<strong>er</strong>e <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med<br />
seksuell pågåenhet på <strong>nettet</strong> enn andre. Det samme gjeld<strong>er</strong> ungdom som har<br />
mødre ell<strong>er</strong> fedre med høyt alkoholforbruk, ungdom med få ell<strong>er</strong> ingen<br />
venn<strong>er</strong>, ungdom – særlig jent<strong>er</strong> – som voks<strong>er</strong> opp med dårlig økonomi,<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
61
ungdom som debut<strong>er</strong>te tidlig med sex og/ell<strong>er</strong> alkohol, og ungdom som har<br />
vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep tidlig<strong>er</strong>e i livet. Disse samme kjennetegnene <strong>er</strong><br />
identifis<strong>er</strong>t som risikofaktor<strong>er</strong> for ungdom som har opplevd seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
(Mossige og Stefansen 2007).<br />
Å oppgi kontaktinformasjon<br />
Det å bli kontaktet på det anonyme int<strong>er</strong><strong>nettet</strong> av en fremmed som vil ha<br />
sexy bild<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> med slibrige tilbud kan være ubehagelig, men utgjør<br />
i liten grad noen risikosituasjon. Ungdom som faktisk ikke fristes av denne<br />
typen kontakt kan helt enkelt logge seg av og forlate den plagsomme situasjonen.<br />
I det man oppgir kontaktinformasjon til fremmede på <strong>nettet</strong>, oppstår<br />
en litt annen situasjon. Da kan nettkontakten plutselig melde seg på mobilen<br />
ell<strong>er</strong> den vanlige e-postkontoen, og den fremmede fra <strong>nettet</strong> vil i mange<br />
tilfell<strong>er</strong> ha mulighet<strong>er</strong> til å finne ut hvem ungdommen <strong>er</strong> og spore ham/<br />
henne opp. Kort sagt; oppgir man kontaktinformasjon <strong>er</strong> man ikke leng<strong>er</strong><br />
helt anonym. Naturligvis <strong>er</strong> det forskjell på om man oppgir den «offisielle»<br />
e-postadressen med fornavn, ett<strong>er</strong>navn og int<strong>er</strong>nettlev<strong>er</strong>andør, ell<strong>er</strong> om man<br />
oppgir en m<strong>er</strong> tøysete hotmailadresse. Likevel, å oppgi kontaktinformasjon <strong>er</strong><br />
det første skrittet som slipp<strong>er</strong> den nye bekjente fra int<strong>er</strong>nett litt nærm<strong>er</strong>e.<br />
SAFT-und<strong>er</strong>søkelsen spør deltak<strong>er</strong>ne om de har opplevd at fremmede<br />
har spurt dem om p<strong>er</strong>sonlig informasjon på int<strong>er</strong>nett. «P<strong>er</strong>sonlig informasjon»<br />
inklud<strong>er</strong><strong>er</strong> bilde, telefonnumm<strong>er</strong>, adresse «og lignende» (Medietilsynet,<br />
2008). 38 prosent av deltak<strong>er</strong>ne si<strong>er</strong> at dette har skjedd, hvilket <strong>er</strong> omtrent<br />
sammen andel som i SAFT 2003 og 2006. I tillegg si<strong>er</strong> 7 prosent at de ikke<br />
husk<strong>er</strong> om dette har skjedd. På spørsmål om hva de gjorde med disse forespørslene,<br />
svarte 41 prosent at de ov<strong>er</strong>så dem. 29 prosent oppga litt informasjon,<br />
tre prosent ga all informasjonen de ble spurt om. Svarkategoriene på<br />
dette SAFT-spørsmålet har ikke vært gjensidig utelukkende, så andelen som<br />
har gjort de forskjellige tingene summ<strong>er</strong><strong>er</strong> til langt m<strong>er</strong> enn hundre. Det s<strong>er</strong><br />
ut til at den vanligste responsen på slike henvendels<strong>er</strong> <strong>er</strong> å ov<strong>er</strong>se dem, ell<strong>er</strong> gi<br />
falsk informasjon. Det å gjøre noe aktivt for å beskytte seg mot slike henvendels<strong>er</strong><br />
(be om å få være i fred, prøve å sp<strong>er</strong>re melding<strong>er</strong> fra p<strong>er</strong>sonen,<br />
fortelle foreldrene om det) s<strong>er</strong> ut til å være m<strong>er</strong> vanlige respons<strong>er</strong> enn det å<br />
faktisk oppgi informasjon – og langt m<strong>er</strong> vanlig enn å oppgi all informasjon.<br />
62<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> noe m<strong>er</strong> tilbøyelige enn jent<strong>er</strong> til å oppgi noe informasjon, men<br />
også m<strong>er</strong> tilbøyelige til å oppgi falsk informasjon. På spørsmål om hva som <strong>er</strong><br />
de viktigste grunnene til at de ikke vil legge ut p<strong>er</strong>sonlig informasjon på<br />
int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> de vanligste svarene «redd for å bli kontaktet av noen jeg ikke<br />
kjenn<strong>er</strong>», «vet ikke hvem som vil bruke info», «redd for virus» og «lært om<br />
trygg bruk av int<strong>er</strong>nett». Andelen som «har lært» har økt fra 10 prosent i<br />
2003 til 40 prosent i 2008. Dette <strong>er</strong> den klart største økningen for noe<br />
svaralt<strong>er</strong>nativ på dette spørsmålet, og en klar indikasjon på at bevisstgjøring<br />
om trygg nettbruk har en effekt. Denne bevisstheten skinn<strong>er</strong> også igjennom i<br />
de mest høyfrekvente svarene: ungdommene <strong>er</strong> oppm<strong>er</strong>ksomme på at hvem<br />
som helst kan få tak i, og bruke, informasjon som ligg<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett.<br />
Mens SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene spør gen<strong>er</strong>elt om p<strong>er</strong>sonlig informasjon,<br />
har vi spurt konkret om de noen gang har oppgitt mailadresse ell<strong>er</strong> telefonnumm<strong>er</strong><br />
til noen de opprinnelig har møtt på int<strong>er</strong>nett. Vi spør ikke om<br />
<strong>hvor</strong>vidt de <strong>er</strong> blitt spurt om slik informasjon, men om de har oppgitt den –<br />
uavhengig av oppfordring. Figur 3.5 vis<strong>er</strong> andelen gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har<br />
oppgitt mailadresse og/ell<strong>er</strong> mobiltelefonnumm<strong>er</strong> til en fremmed som de<br />
kun har møtt på int<strong>er</strong>nett.<br />
Oppgitt<br />
kontaktinformasjon<br />
Oppgitt<br />
mailadresse<br />
Oppgitt<br />
telefonnumm<strong>er</strong><br />
Figur 3.5. Andel som har oppgitt kontaktinformasjon til<br />
p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de bare har møtt på int<strong>er</strong>nett. Prosent.<br />
Minste N=6718<br />
29<br />
0 10 20 30 40 50 60<br />
33<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
45<br />
48<br />
49<br />
51<br />
Jente<br />
Gutt<br />
Det <strong>er</strong> m<strong>er</strong> vanlig å oppgi mailadresse til fremmede fra int<strong>er</strong>nett enn det <strong>er</strong> å<br />
oppgi telefonnumm<strong>er</strong>, og gutt<strong>er</strong> oppgir noe oft<strong>er</strong>e kontaktinformasjon enn<br />
63
det jent<strong>er</strong> gjør. 49 prosent av guttene, og 45 prosent av jentene, har gitt<br />
mailadressen sin til en (ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e) fremmed(e) de bare har møtt på int<strong>er</strong>nett.<br />
33 prosent av guttene, og 29 prosent av jentene, har oppgitt mobiltelefonnumm<strong>er</strong>.<br />
Det <strong>er</strong> svært st<strong>er</strong>k sammenheng mellom de to formene for kontaktinformasjon:<br />
hele 91 prosent av de som har oppgitt telefonnumm<strong>er</strong>, har også<br />
oppgitt mailadresse. D<strong>er</strong>med blir de totale tallene for det å oppgi kontaktinformasjon<br />
(mailadresse og/ell<strong>er</strong> telefonnumm<strong>er</strong>) svært like tallene for de<br />
som har oppgitt mailadresse: 48 prosent av jentene og 51 prosent av guttene.<br />
Dette <strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e andel<strong>er</strong> enn i SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene, men tallene <strong>er</strong> ikke<br />
direkte sammenlignbare: for det første <strong>er</strong> våre respondent<strong>er</strong> eldre. SAFTund<strong>er</strong>søkelsen<br />
vis<strong>er</strong> også at eldre nettbruk<strong>er</strong>e (17–18-åring<strong>er</strong>) oft<strong>er</strong>e enn de<br />
yngre opplev<strong>er</strong> å bli spurt om p<strong>er</strong>sonlig informasjon (om de faktisk oppgir<br />
informasjonen <strong>er</strong> ikke diskut<strong>er</strong>t) (Medietilsynet, 2008). For det andre <strong>er</strong> det<br />
uklart <strong>hvor</strong>dan SAFT-und<strong>er</strong>søkelsens respondent<strong>er</strong> har oppfattet begrepet<br />
«p<strong>er</strong>sonlig informasjon». En hotmailadresse med et fantasifullt «nickname»<br />
oppfattes kanskje ikke som p<strong>er</strong>sonlig informasjon av alle respondentene.<br />
En gjennomgang av hvilke karakt<strong>er</strong>istika som særlig kjennetegn<strong>er</strong> de<br />
ungdommene som oppgir kontaktinformasjon på <strong>nettet</strong>, vis<strong>er</strong> at mange av de<br />
samme sammenhengene gjeld<strong>er</strong> som for det å oppleve seksuell pågåenhet på<br />
int<strong>er</strong>nett (tabellen <strong>er</strong> ikke vist). Særlig det å ha en negativ foreldr<strong>er</strong>elasjon slår<br />
st<strong>er</strong>kt ut, både for gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>. Jent<strong>er</strong> som ofte har sett foreldrene sine<br />
b<strong>er</strong>uset oppgir oft<strong>er</strong>e kontaktinformasjon enn andre, mens dette ikke lat<strong>er</strong> til<br />
å gjøre noen forskjell for gutt<strong>er</strong>. Både gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har få venn<strong>er</strong> oppgir<br />
ofte at de har gitt fra seg telefonnumm<strong>er</strong>, men ikke e-postadresse. Jent<strong>er</strong><br />
som har vært tidlig synlig b<strong>er</strong>uset, hadde tidlig seksuell debut, og har vært<br />
utsatt for seksuelle ov<strong>er</strong>grep, si<strong>er</strong> også oft<strong>er</strong>e enn andre at de har oppgitt<br />
kontaktinformasjon. Endelig <strong>er</strong> det klart fl<strong>er</strong>e homofile/lesbiske og bifile enn<br />
het<strong>er</strong>ofile som har oppgitt kontaktinformasjon til p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de først har møtt<br />
på int<strong>er</strong>nett. Det <strong>er</strong> altså langt på vei de samme bakgrunnskjennetegnene<br />
som går igjen når vi s<strong>er</strong> på hvem som opplev<strong>er</strong> seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett,<br />
og hvem som oppgir kontaktinformasjon.<br />
64<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Oppsumm<strong>er</strong>ing og diskusjon<br />
Relativt få av ungdommene i vår und<strong>er</strong>søkelse har blitt mobbet ell<strong>er</strong> trakass<strong>er</strong>t<br />
på SMS ell<strong>er</strong> blitt off<strong>er</strong> for rykt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte for<br />
slike ting enn det gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong>, og det vanligste <strong>er</strong> å ha blitt mobbet på SMS. Det<br />
nest vanligste <strong>er</strong> å ha mottatt truende ell<strong>er</strong> slibrige SMS-<strong>er</strong>. De fleste som<br />
rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om slike ting si<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid at det skjedde for m<strong>er</strong> enn 12<br />
måned<strong>er</strong> siden, noe som tyd<strong>er</strong> på at dette med SMS-mobbing – i likhet med<br />
mobbing for øvrig, som andre studi<strong>er</strong> har vist – <strong>er</strong> noe som avtar med<br />
økende ald<strong>er</strong>. Særlig for jentene <strong>er</strong> det en klar tendens til at dette oft<strong>er</strong>e<br />
skjedde «før» enn i løpet av det siste året, mens andelene blant gutt<strong>er</strong> har vært<br />
lave hele tida. Andelene som innrømm<strong>er</strong> å ha utsatt andre for mobbing ell<strong>er</strong><br />
sjikane på SMS ell<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> enda mye lav<strong>er</strong>e, og ov<strong>er</strong>stig<strong>er</strong> ikke 2–3<br />
prosent for noe delspørsmål. Gutt<strong>er</strong> innrømm<strong>er</strong> slik aktivitet noe oft<strong>er</strong>e enn<br />
det jent<strong>er</strong> gjør, men unntak for at noen fl<strong>er</strong>e jent<strong>er</strong> enn gutt<strong>er</strong> innrømm<strong>er</strong> å<br />
ha sendt mobbemelding<strong>er</strong> til andre for m<strong>er</strong> enn ett år siden.<br />
Mange unge gutt<strong>er</strong>, og enda fl<strong>er</strong>e unge jent<strong>er</strong>, opplev<strong>er</strong> å få tilbud av<br />
seksuell art på int<strong>er</strong>nett. M<strong>er</strong> enn 40 prosent av jentene har opplevd å bli<br />
oppfordret til å sende sexy bild<strong>er</strong> av seg selv, én av fire har fått tilbud om å ha<br />
sex, og nesten like mange har blitt krenket av grovt seksuelt språk. For hv<strong>er</strong><br />
av indikatorene <strong>er</strong> jent<strong>er</strong> to til tre gang<strong>er</strong> m<strong>er</strong> utsatte enn guttene. Dette<br />
harmon<strong>er</strong><strong>er</strong> godt med funnene i andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong>. Samlet har 38 prosent<br />
av respondentene i denne und<strong>er</strong>søkelsen fått en ell<strong>er</strong> annen form for seksuell<br />
henvendelse på int<strong>er</strong>nett en ell<strong>er</strong> annen gang, 24 prosent av guttene og 48<br />
prosent av jentene.<br />
Litt und<strong>er</strong> halvparten av respondentene hadde gitt mailadressen sin til<br />
en fremmed de møtte på int<strong>er</strong>nett. Omtrent hv<strong>er</strong> tredje hadde oppgitt<br />
telefonnumm<strong>er</strong>. Gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> noe m<strong>er</strong> tilbøyelige enn jent<strong>er</strong> til å oppgi kontaktinformasjon,<br />
men forskjellen <strong>er</strong> svært liten. S<strong>er</strong> vi nærm<strong>er</strong>e på hvem som har<br />
«problematisk» kontakt med fremmede på int<strong>er</strong>nett – hvem som utsettes for<br />
seksuell pågåenhet, seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og/ell<strong>er</strong> oppgir kontaktinformasjon –<br />
finn<strong>er</strong> vi st<strong>er</strong>ke utslag av en rekke kontekstuelle og individuelle faktor<strong>er</strong>.<br />
Blant de kontekstuelle faktorene som slår st<strong>er</strong>kest ut, <strong>er</strong> det å ha en negativ<br />
foreldr<strong>er</strong>elasjon og det at foreldrene har et høyt alkoholforbruk. De som oppgir<br />
at de har få ell<strong>er</strong> ingen venn<strong>er</strong> opplev<strong>er</strong> også oft<strong>er</strong>e seksuell pågåenhet på<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
65
int<strong>er</strong>nett. Jent<strong>er</strong> som har vokst opp i famili<strong>er</strong> med dårlig økonomi opplev<strong>er</strong><br />
dette oft<strong>er</strong>e enn andre jent<strong>er</strong>, mens dette lat<strong>er</strong> til å ha noe mindre betydning<br />
for gutt<strong>er</strong>. Av de individuelle bakgrunnskjennetegnene <strong>er</strong> det særlig det å ha<br />
homofil orient<strong>er</strong>ing som gir utslag: særlig for gutt<strong>er</strong>, men også for jent<strong>er</strong>. Det<br />
å ha vært tidlig synlig b<strong>er</strong>uset, og det å ha vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep tidlig<strong>er</strong>e, <strong>er</strong><br />
også klare risikofaktor<strong>er</strong> for begge kjønn. For jent<strong>er</strong> øk<strong>er</strong> i tillegg sjansen for å<br />
oppleve seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett, og tilbøyeligheten til å oppgi kontaktinformasjon,<br />
hvis de har hatt en tidlig seksuell debut, og hvis de har nedsatt<br />
funksjonsevne. Igjen <strong>er</strong> funnene våre i tråd med int<strong>er</strong>nasjonal litt<strong>er</strong>atur.<br />
Når det å ha en negativ relasjon til egne foreldre synes å slå så klart ut,<br />
kan dette forståes på minst to måt<strong>er</strong> som ikke <strong>er</strong> gjensidig utelukkende. For<br />
det første vil en negativ foreldr<strong>er</strong>elasjon gjøre barn og ungdom m<strong>er</strong> henvist<br />
til seg selv med mindre dialog med egne foreldre om <strong>hvor</strong>dan for eksempel<br />
forholde seg til <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. For det andre kan en dårlig foreldr<strong>er</strong>elasjon<br />
skape betingels<strong>er</strong> for en gen<strong>er</strong>elt ukritisk holdning blant disse barn<br />
og ungdom til om de har grunn ell<strong>er</strong> ikke til å stole på andre slik at de blir<br />
m<strong>er</strong> sårbare for å påvirkes ell<strong>er</strong> manipul<strong>er</strong>es av andre. De kan komme til å<br />
stole på andre d<strong>er</strong> det rett og slett ikke <strong>er</strong> grunnlag for dette.<br />
Hvordan skal vi tolke disse funnene, alt i alt? Er det et dramatisk bilde<br />
som tegnes? På en måte bør ikke disse funnene være svært oppsiktsvekkende.<br />
For det første, de fleste unge gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> ikke å ha opplevd<br />
noen av de tingene vi har spurt om. Disse ungdommene bruk<strong>er</strong> kanskje ikke<br />
mye tid på <strong>nettet</strong> i det hele tatt, ell<strong>er</strong> de oppsøk<strong>er</strong> ikke chatt<strong>er</strong>om og andre<br />
fora d<strong>er</strong> flørt, sex og seksualitet <strong>er</strong> tema, ell<strong>er</strong> de chatt<strong>er</strong> på en måte som ikke<br />
tiltrekk<strong>er</strong> seg seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet. For det andre, det <strong>er</strong> grunn til å tro at<br />
de fleste ungdommene som faktisk opplev<strong>er</strong> seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett<br />
ikke lar det gå inn på seg. De <strong>er</strong> oppm<strong>er</strong>ksomme på at det <strong>er</strong> en del «p<strong>er</strong>vo<strong>er</strong>»<br />
d<strong>er</strong> ute, og de tar det ikke p<strong>er</strong>sonlig – uansett <strong>er</strong> det bare å klikke dem vekk.<br />
Am<strong>er</strong>ikanske tall angir at hele 75 prosent av de som har opplevd seksuell<br />
pågåenhet på int<strong>er</strong>nett ikke bryr seg om det, de behandl<strong>er</strong> det som irrelevant<br />
«søppel i veikanten» når de cruis<strong>er</strong> ned informasjons-highway’en. En norsk<br />
und<strong>er</strong>søkelse (Smette, 2004) vis<strong>er</strong> også at noen ungdomm<strong>er</strong> tidlig i pub<strong>er</strong>teten<br />
kan oppleve det som spennende og morsomt å prøve ut seksuelle<br />
tema<strong>er</strong> i en betryggende anonym nettsfære. Disse ungdommene oppsøk<strong>er</strong><br />
66<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
sexpratet, og blir ikke rystet ov<strong>er</strong> å få omtrent de tilbakemeldingene de b<strong>er</strong><br />
om. Sånn sett har ikke denne gjennomgangen avdekket spesielt alarm<strong>er</strong>ende<br />
forhold.<br />
Likevel, det <strong>er</strong> ikke grunn til å ta helt lett på disse temaene. Når<br />
am<strong>er</strong>ikanske tall vis<strong>er</strong> at 75 prosent ikke lar seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet gå inn på<br />
dem, si<strong>er</strong> de samtidig at 25 prosent faktisk gjør det. Noen opplev<strong>er</strong> å bli svært<br />
skremte, ell<strong>er</strong> føl<strong>er</strong> seg oppriktig krenket, av ubehagelige ting de har opplevd<br />
på int<strong>er</strong>nett. Dette kan ha sammenheng med trekk ved den unge nettbruk<strong>er</strong>en<br />
(ald<strong>er</strong>, sensitivitet), men også med situasjonen på <strong>nettet</strong>. En ting <strong>er</strong> å sitte<br />
sammen med venn<strong>er</strong> og dikte opp en Pamela And<strong>er</strong>son look-alike som sitt<strong>er</strong><br />
foran PC-en i sin utringede rosa neglisjé – da b<strong>er</strong> man om det, og da <strong>er</strong> det<br />
bare på gøy. Noe ganske annet <strong>er</strong> å være alene og kontaktsøkende, present<strong>er</strong>e<br />
seg på chatten som seg selv og beskrive sitt faktiske utseende og hva man har<br />
på seg, få kontakt med en p<strong>er</strong>son som virk<strong>er</strong> hyggelig, og denne p<strong>er</strong>sonen så<br />
vrir samtalen i retning av intime spørsmål om kropp, seksuell <strong>er</strong>faring og<br />
invitasjon til cyb<strong>er</strong>sex. Sjansen <strong>er</strong> stor for at man da føl<strong>er</strong> seg både lurt og<br />
invad<strong>er</strong>t – kort sagt, krenket. Selv om int<strong>er</strong>nett oppleves som anonymt, legg<strong>er</strong><br />
man ofte en del av sin egen identitet inn i nettkontakten (jf. Pet<strong>er</strong> m.fl., 2007;<br />
Valkenburg m.fl., 2007; Subrahmanyam og Greenfield 2008).<br />
Den andre grunnen til bekymring <strong>er</strong> at vi har sett at det som karakt<strong>er</strong>is<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ungdom som opplev<strong>er</strong> seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>nett langt på vei <strong>er</strong><br />
det samme som karakt<strong>er</strong>is<strong>er</strong><strong>er</strong> ungdom som opplev<strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep (se<br />
for eksempel Mossige og Stefansen 2007). De ungdommene som <strong>er</strong> mest<br />
utsatte <strong>er</strong> ungdom som har et dårlig forhold til foreldrene sine, som har<br />
foreldre som drikk<strong>er</strong> mye alkohol, som opplev<strong>er</strong> seg selv som sosialt isol<strong>er</strong>te<br />
(har få ell<strong>er</strong> ingen venn<strong>er</strong>), som har vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep tidlig<strong>er</strong>e, og som<br />
tidlig var synlig b<strong>er</strong>uset. Ungdom i risikosonen lat<strong>er</strong> til å tiltrekke seg seksuell<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet på int<strong>er</strong>nett i større grad enn annen ungdom. Ungdom kan<br />
langt på vei kontroll<strong>er</strong>e hva de utsett<strong>er</strong> seg for, også på int<strong>er</strong>nett, og mange av<br />
dem <strong>er</strong> svært bevisste på nettopp slike ting. D<strong>er</strong>med <strong>er</strong> det også mange som<br />
ganske bevisst bryt<strong>er</strong> reglene og oppfør<strong>er</strong> seg på en måte som skap<strong>er</strong> risiko.<br />
Det typiske <strong>er</strong> altså ikke at veltilpasset ungdom i ressursst<strong>er</strong>ke famili<strong>er</strong> våg<strong>er</strong><br />
seg ut på int<strong>er</strong>nett, og d<strong>er</strong> møt<strong>er</strong> en jungel d<strong>er</strong> helt andre regl<strong>er</strong> gjeld<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
de uforvarende ov<strong>er</strong>falles av potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e. Det typiske <strong>er</strong> at ung-<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
67
dom som i utgangspunktet har problem<strong>er</strong>, ofte på en rekke områd<strong>er</strong>, oppsøk<strong>er</strong><br />
<strong>nettet</strong>s m<strong>er</strong> tvilsomme avkrok<strong>er</strong> og d<strong>er</strong> present<strong>er</strong><strong>er</strong> seg på en måte som<br />
tiltrekk<strong>er</strong> seksuelt pågående medsurf<strong>er</strong>e. Dette kan forstås som en form for<br />
selvdestruktiv atf<strong>er</strong>d. Nylig publis<strong>er</strong>te am<strong>er</strong>ikanske data har da også vist at<br />
det <strong>er</strong> relativt st<strong>er</strong>ke sammenheng<strong>er</strong> mellom faktisk, fysisk selvskading og<br />
risikabel int<strong>er</strong>nettatf<strong>er</strong>d (Mitchell og Ybarra, 2007). Vi bør d<strong>er</strong>for ikke avfeie<br />
den seksuelle pågåenheten mot ungdom på int<strong>er</strong>nett som «bare lek», for noen<br />
av ungdommene b<strong>er</strong>ør<strong>er</strong> dette svært alvorlige tema<strong>er</strong>.<br />
Det å bli invit<strong>er</strong>t til å ha sex, ell<strong>er</strong> det å bli oppfordret til å sende sexy<br />
bild<strong>er</strong> av seg selv, kan oppleves som pirrende, irrit<strong>er</strong>ende ell<strong>er</strong> krenkende. For<br />
noen sårbare ungdomm<strong>er</strong> forst<strong>er</strong>k<strong>er</strong> det antakelig et negativt selvbilde som<br />
si<strong>er</strong> at sex <strong>er</strong> det beste de kan spille på i møte med nye mennesk<strong>er</strong>, at det <strong>er</strong><br />
en vesentlig del av det de har å by på. I så fall gjenfinn<strong>er</strong> vi det samme negative<br />
selvbildet som vis<strong>er</strong> seg blant barn og ungdom som har fl<strong>er</strong>e «vanlige»<br />
ov<strong>er</strong>greps<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> (Bri<strong>er</strong>e og Elliot, 2003). Å oppgi kontaktinformasjon<br />
øk<strong>er</strong> risikoen for at noe faktisk kan skje i den virkelige v<strong>er</strong>den. Men <strong>hvor</strong><br />
mange møt<strong>er</strong> faktisk nettkontaktene sine? Og <strong>hvor</strong> ofte skj<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep og<br />
andre ubehagelige ting i slike møt<strong>er</strong>? Dette <strong>er</strong> tema for neste kapittel.<br />
68<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
4 Ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> mellom<br />
nettvenn<strong>er</strong><br />
I forrige kapittel så vi på opplevels<strong>er</strong> av seksuell pågåenhet og sjikane på<br />
int<strong>er</strong>nett, og på ungdommens villighet til å gi fra seg kontaktinformasjon til<br />
p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de bare kjenn<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>nett. Som vi påpekte <strong>er</strong> det en vesentlig<br />
forskjell på det å chatte med et anonymt «nick» på en webside, og det å oppgi<br />
telefonnumm<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> e-postadresse. Hvis det nye int<strong>er</strong>nettbekjentskapet ikke<br />
har ærlige hensikt<strong>er</strong> i møtet med den unge nettbruk<strong>er</strong>en, rykk<strong>er</strong> trusselen<br />
nærm<strong>er</strong>e når bekjentskapet tas fra det anonyme <strong>nettet</strong> til private kanal<strong>er</strong> som<br />
telefon og e-post. Det synes å være en utbredt frykt i samfunnet gen<strong>er</strong>elt og<br />
blant foreldre for hva som kan skje i det fysiske møtet mellom unge<br />
nettbruk<strong>er</strong>e og d<strong>er</strong>es bekjentskap<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>nett. I slike sammenheng<strong>er</strong>, som i<br />
livet for øvrig, kan naturligvis aforismen «en fremmed <strong>er</strong> en venn man ennå<br />
ikke kjenn<strong>er</strong>» gjelde. Int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> en unik arena for å dyrke felles int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>,<br />
og kanskje treffe nye gode venn<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> en mulig kjæreste. Int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e <strong>er</strong><br />
ikke m<strong>er</strong> suspekte enn folk flest – i vår mod<strong>er</strong>ne tid <strong>er</strong> int<strong>er</strong>nettbruk<strong>er</strong>e «folk<br />
flest». Likevel, det <strong>er</strong> åpenbart naivt å gå ut fra at alle mennesk<strong>er</strong> har ærlige<br />
hensikt<strong>er</strong> i alle situasjon<strong>er</strong>. Man kan bløffe om ald<strong>er</strong>, inntekt, status og<br />
intensjon<strong>er</strong> i håp om å gjøre inntrykk på nye bekjentskap<strong>er</strong>. Dette skj<strong>er</strong> i alle<br />
sammenheng<strong>er</strong> d<strong>er</strong> folk møtes, men det <strong>er</strong> klart at int<strong>er</strong>nett kan ta slik bløff<br />
til nye dimensjon<strong>er</strong>. En 50 år gammel mann kan gi seg ut for å være en 14 år<br />
gammel jente på int<strong>er</strong>nett, og bli aksept<strong>er</strong>t av andre 14-åring<strong>er</strong> som en<br />
jevnaldrende. Det går ikke på ungdomsklubben. Dette kapitlet skal handle<br />
om møt<strong>er</strong> mellom ungdom og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> de bare kjenn<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>nettkontakt:<br />
om <strong>hvor</strong> mange som har slike møt<strong>er</strong>, og hva som skj<strong>er</strong> i møtet.<br />
Torg<strong>er</strong>sen (2004) har omtalt slike møt<strong>er</strong> mellom ungdom og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
de bare «kjenn<strong>er</strong>» fra int<strong>er</strong>nett for nettmøt<strong>er</strong>. Dette <strong>er</strong> ikke leng<strong>er</strong> et brukbart<br />
begrep, siden «nettmøte» i dag så å si utelukkende brukes om møt<strong>er</strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett mellom profil<strong>er</strong>te enkeltp<strong>er</strong>son<strong>er</strong> og publikum («Møt våre eksp<strong>er</strong>t<strong>er</strong><br />
i nettmøte klokken 12.00!» «Hank von Helvete still<strong>er</strong> i nettmøte på våre<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
69
websid<strong>er</strong>!»). Å kalle dette «å møtes i virkeligheten» speil<strong>er</strong> hell<strong>er</strong> ikke den<br />
virkeligheten ungdom opplev<strong>er</strong> – for rutin<strong>er</strong>te nettbruk<strong>er</strong>e <strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett en del<br />
av virkeligheten. I mangel på etabl<strong>er</strong>te uttrykk skal vi kalle slike møt<strong>er</strong> fysiske<br />
møt<strong>er</strong>, «ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong>» ell<strong>er</strong> møt<strong>er</strong> «offline». De sen<strong>er</strong>e årene har<br />
fl<strong>er</strong>e histori<strong>er</strong> om slike møt<strong>er</strong> med tragisk utfall blitt formidlet gjennom ulike<br />
medi<strong>er</strong>:<br />
70<br />
Mannen i 40-årene skal ha møtt skolejenta ov<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett, og voldtekten<br />
skal ha skjedd da de to var på biltur i mossedistriktet… Mannen skal ha<br />
fått kontakt med jenta <strong>via</strong> en kontaktside på int<strong>er</strong>nett. De to skal ha<br />
avtalt å møtes, og møtet endte med bilturen, opplys<strong>er</strong> [politiinspektøren]<br />
til avisen (Moss avis/ NRK 21.09.2005).<br />
En 27-åring fra Ålesund <strong>er</strong> i Sunnmøre tingrett dømt til ni års fengsel<br />
for voldtekt<strong>er</strong> og ov<strong>er</strong>grep mot 13 unge jent<strong>er</strong>, meld<strong>er</strong> NRK. Mannen<br />
møtte jentene på chattesid<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett (Dagbladet 29.9.2006).<br />
Ov<strong>er</strong>grepet skal ha skjedd i midten av desemb<strong>er</strong>, ifølge politiet, ett<strong>er</strong> at<br />
mannen og gutten hadde «chattet» på int<strong>er</strong>nett (Dagbladet 1.2.2008)<br />
En av Redd Barnas nettvett-regl<strong>er</strong> lyd<strong>er</strong> «Hvis du skal møte en p<strong>er</strong>son du har<br />
blitt kjent med på int<strong>er</strong>nett, ta med en voksen du stol<strong>er</strong> på»<br />
(http://www.reddbarna.no). Mye opplysningsarbeid om nettsikk<strong>er</strong>het har<br />
nettopp dreid seg om å ivareta sin egen anonymitet på int<strong>er</strong>nett, og om å<br />
være forsiktig med å treffe nettvenn<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt. Dette arbeidet, i<br />
kombinasjon med medieoppslag som de ovenforstående, har skapt en klar<br />
bevissthet hos mange unge om de potensielle farene ved fysiske ansikt-tilansikt-møt<strong>er</strong><br />
med nettkontakt<strong>er</strong>. En indikasjon på dette finnes i den NOVAstudien<br />
vi sit<strong>er</strong>te fra i kapittel 3, som hadde til hensikt å stud<strong>er</strong>e ungdoms<br />
forståels<strong>er</strong> av seksuell utnytting (Smette, 2004). H<strong>er</strong> ble ungdommene i<br />
gruppeint<strong>er</strong>vju<strong>er</strong> bedt om å diskut<strong>er</strong>e en vignett som kort fortalt skiss<strong>er</strong><strong>er</strong> en<br />
historie om en mann på 28 år og ei jente på 15 som møtes i et chatrom på<br />
int<strong>er</strong>nett: han gir seg ut for å være 18 år, hun for å være 17. De småflørt<strong>er</strong>,<br />
avtal<strong>er</strong> å møtes, og «møtet result<strong>er</strong><strong>er</strong> i en svært ubehagelig situasjon» for den<br />
15 år gamle jenta (Smette 2004:44). Både gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> i fokusgruppene<br />
oppfattet dette som en historie som godt kunne ha skjedd, med den<br />
begrunnelsen av at de hadde lest om slike sak<strong>er</strong> i mediene. De fleste av dem<br />
mente dessuten «den svært ubehagelige situasjonen» godt kunne være<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
voldtekt, noe som vel også gjenspeil<strong>er</strong> hva ungdommene forestill<strong>er</strong> seg typisk<br />
kan skje i et slikt møte. At sønnen ell<strong>er</strong> datt<strong>er</strong>en d<strong>er</strong>es naivt involv<strong>er</strong><strong>er</strong> seg<br />
med p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> som ikke vil dem vel på int<strong>er</strong>nett, og d<strong>er</strong>ett<strong>er</strong> lokkes til å møte<br />
p<strong>er</strong>sonen i virkeligheten, <strong>er</strong> vel det st<strong>er</strong>keste mar<strong>er</strong>ittet foreldre har knyttet til<br />
nettbruk – og som sitatene ovenfor illustr<strong>er</strong><strong>er</strong>, <strong>er</strong> dette ikke uten rot i<br />
virkeligheten. Men <strong>hvor</strong> vanlig <strong>er</strong> dette, når vi s<strong>er</strong> på nett<strong>er</strong>faringene til et<br />
utvalg vanlige 18-åring<strong>er</strong>? Har noen ungdomm<strong>er</strong> større sannsynlighet for å<br />
gjennomføre offline-møt<strong>er</strong> enn andre, og hvilken informasjon har vi om hva<br />
som skj<strong>er</strong> und<strong>er</strong> slike møt<strong>er</strong>?<br />
Hvor mange har ansikt-til-ansikt møt<strong>er</strong> med<br />
nettvenn<strong>er</strong>?<br />
Det finnes enkelte tidlig<strong>er</strong>e norske und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av omfanget av ansikt-tilansikt-møt<strong>er</strong><br />
mellom nettkontakt<strong>er</strong>. Trygg bruk-und<strong>er</strong>søkelsen 2008 viste at<br />
27 prosent av de som hadde chattet på int<strong>er</strong>nett fysisk hadde møtt noen de<br />
først traff/chattet med på int<strong>er</strong>nett. Dette var en økning fra de to foregående<br />
SAFT-und<strong>er</strong>søkelsene, d<strong>er</strong> andelen var 17 i 2003 og 22 i 2006. Ifølge Medietilsynets<br />
und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> blir det altså m<strong>er</strong> vanlig ov<strong>er</strong> tid å ta bekjentskap<strong>er</strong> fra<br />
int<strong>er</strong>nett ov<strong>er</strong> i «virkeligheten». De som hadde chattet på int<strong>er</strong>nett i Medietilsynets<br />
und<strong>er</strong>søkelse utgjorde 78 prosent av alle de int<strong>er</strong>vjuede. 27 prosent<br />
av 78 prosent tilsvar<strong>er</strong> 21 prosent av totalen, altså hadde 21 prosent av et<br />
representativt utvalg i ald<strong>er</strong>en 9–16 år en ell<strong>er</strong> annen gang møtt en p<strong>er</strong>son de<br />
kjente fra int<strong>er</strong>nett i virkeligheten. En annen norsk studie fra 2003 viste at 18<br />
prosent hadde møtt nettkontakt<strong>er</strong>, et tall som stemte rimelig godt ov<strong>er</strong>ens<br />
med am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av fenomenet omtrent på samme tid<br />
(Kj<strong>er</strong>nsrød 2003, sit<strong>er</strong>t i Torg<strong>er</strong>sen, 2004). Andre finn<strong>er</strong> høy<strong>er</strong>e tall:<br />
Torg<strong>er</strong>sen (2004), med data fra «en mindre by på Østlandet» i 2002, fant at i<br />
alt 33 prosent av guttene, og 31 prosent av jentene, en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong><br />
hadde møtt nettkontakt<strong>er</strong> i virkeligheten. Tilsvarende høye tall ble funnet i<br />
Canada i 2005 (Young Canadians in a Wired World Phase 2, 2005). Anslag<br />
fra norske studi<strong>er</strong> vari<strong>er</strong><strong>er</strong> altså mellom 18 og 32 prosent.<br />
Spørsmålet som ble stilt i vår und<strong>er</strong>søkelse kom som spørsmål numm<strong>er</strong><br />
sju ett<strong>er</strong> de seks spørsmålene om opplevels<strong>er</strong> av seksuell pågåenhet på int<strong>er</strong>-<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
71
nett og formidling av kontaktinformasjon som vi diskut<strong>er</strong>te i forrige kapittel.<br />
Spørsmålsformul<strong>er</strong>ingen var ukomplis<strong>er</strong>t: «Har du møtt p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> i virkeligheten<br />
som du først fikk kontakt med på int<strong>er</strong>nett?». Som i forrige kapittel<br />
skilte vi mellom «siste 12 måned<strong>er</strong>» og «tidlig<strong>er</strong>e». I alt har 19 prosent av<br />
ungdommene møtt noen i løpet av de siste 12 månedene: 13 prosent av<br />
jentene og 27 prosent av guttene. 22 prosent – 25 prosent av guttene og 19<br />
prosent av jentene – oppgir at de har møtt noen for m<strong>er</strong> enn 12 måned<strong>er</strong><br />
siden. Det <strong>er</strong> en del ov<strong>er</strong>lapp mellom disse gruppene, slik at det samlede<br />
tallet <strong>er</strong> 30 prosent: 35 prosent av guttene og 26 prosent av jentene har fysisk<br />
møtt nettvenn<strong>er</strong> en ell<strong>er</strong> annen gang i løpet av livet. Tallene harmon<strong>er</strong><strong>er</strong> godt<br />
med Torg<strong>er</strong>sens (2004) tall, og stemm<strong>er</strong> også med Torg<strong>er</strong>sens funn om at<br />
gutt<strong>er</strong> gjennomfør<strong>er</strong> slike møt<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e enn jent<strong>er</strong>. Kjønnsforskjellen <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid<br />
større i vår und<strong>er</strong>søkelse enn i 2004-und<strong>er</strong>søkelsen. Vi har klart høy<strong>er</strong>e<br />
tall enn SAFT 2008, noe som kan skyldes at vi har eldre respondent<strong>er</strong>.<br />
Nesten like mange oppgir å ha hatt minst ett offline-møte siste år (da de var<br />
17–18 år gamle) som de som oppgir at de har hatt et slikt møte for m<strong>er</strong> enn<br />
12 måned<strong>er</strong> siden. Dette kan ha å gjøre med hva respondentene husk<strong>er</strong>, men<br />
tyd<strong>er</strong> ikke desto mindre på at det å møte nettbekjentskap<strong>er</strong> utenfor nettsfæren<br />
<strong>er</strong> m<strong>er</strong> vanlig blant eldre ungdom.<br />
Hvem oppsøk<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong>?<br />
I forrige kapittel så vi på andelene som hadde oppgitt kontaktinformasjon,<br />
nærm<strong>er</strong>e bestemt telefonnumm<strong>er</strong> og e-postadresse. Vi påpekte at hvis den<br />
fremmede på int<strong>er</strong>nett utgjør en trussel, rykk<strong>er</strong> denne trusselen nærm<strong>er</strong>e i det<br />
ungdommen gjør seg tilgjengelig også utenfor det anonyme int<strong>er</strong><strong>nettet</strong>. Dette<br />
å forbli anonym <strong>er</strong> et sentralt poeng i gen<strong>er</strong>elle «nettvettregl<strong>er</strong>» (Aas-Hansen,<br />
2007) og går også igjen i den am<strong>er</strong>ikanske diskusjonen av far<strong>er</strong> barn og unge<br />
møt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett (for eksempel Wolak m.fl., 2008). S<strong>er</strong> vi på sammenhengene<br />
i vårt mat<strong>er</strong>iale mellom det å ha oppgitt kontaktinformasjon og det å<br />
faktisk ha møtt fremmede fra int<strong>er</strong>nett ansikt-til-ansikt, finn<strong>er</strong> vi en svært klar<br />
sammenheng (figur 4.1). Bare 5 prosent (jent<strong>er</strong>) / 7 prosent (gutt<strong>er</strong>) av ungdommene<br />
som ikke har oppgitt kontaktinformasjon, hadde møtt en p<strong>er</strong>son de<br />
kjente fra int<strong>er</strong>nett. Til sammenligning hadde 78 prosent av guttene, og 64<br />
prosent av jentene som hadde gitt fra seg telefonnumm<strong>er</strong> gjort det samme, og<br />
72<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
63 (gutt<strong>er</strong>) / 48 (jent<strong>er</strong>) prosent av de som hadde oppgitt e-postadresse. Dette<br />
tyd<strong>er</strong> klart på at det å oppgi kontaktinformasjon i svært mange tilfell<strong>er</strong> <strong>er</strong> et<br />
skritt på veien mot å avtale og gjennomføre et møte. Nesten alle som har hatt<br />
offline-møt<strong>er</strong> har oppgitt kontaktinformasjon, likevel <strong>er</strong> det ikke slik at alle<br />
som har oppgitt kontaktinformasjon faktisk gjennomfør<strong>er</strong> et møte. Det å gi<br />
fra seg telefonnumm<strong>er</strong> <strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e et signal om at man <strong>er</strong> innstilt på å møtes enn<br />
det å oppgi mailadresse. Som vi så i forrige kapittel <strong>er</strong> det også færre som<br />
oppgir telefonnumm<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett, men av de som gjør det, <strong>er</strong> det altså en<br />
høy andel som har gjennomført offline-møt<strong>er</strong>.<br />
Figur 4.1. Hvor mange møt<strong>er</strong> nettkontakt<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt?<br />
Prosent. N=6697<br />
Alle<br />
Ikke oppgitt<br />
kontaktinformasjon<br />
Oppgitt<br />
telefonnumm<strong>er</strong><br />
Oppgitt mailadresse<br />
5<br />
7<br />
26<br />
35<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90<br />
48<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
64<br />
63<br />
Jent<strong>er</strong><br />
Gutt<strong>er</strong><br />
Det <strong>er</strong> altså ingen myte at det å oppgi kontaktinformasjon <strong>er</strong> et skritt på veien<br />
mot et faktisk møte. Dette <strong>er</strong> også hovedfunnet i en av de relativt få dybdestudiene<br />
som <strong>er</strong> gjort av SAFT-dataene, med data fra SAFT i Singapore (Liau,<br />
Khoo og Ang, 2005). De fant at blant de faktorene som st<strong>er</strong>kest predik<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
sjansen for at ungdom vil møte nettbekjentskap<strong>er</strong> ansikt-til-ansikt, <strong>er</strong> hvilken<br />
informasjon om seg selv ungdommen oppgir på <strong>nettet</strong>. Likevel, dette hjelp<strong>er</strong><br />
oss lite til å forstå hva som kjennetegn<strong>er</strong> ungdommene som gjennomfør<strong>er</strong> slike<br />
møt<strong>er</strong>, utov<strong>er</strong> det vi vet fra kapittel 3 om hvem som lettest oppgir kontaktinformasjon.<br />
Å oppgi telefonnumm<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> e-post må forstås som en del av en<br />
prosess som led<strong>er</strong> fram til et faktisk fysisk møte. Hva vet vi så om kjennetegn<br />
ved ungdommene som faktisk gjennomfør<strong>er</strong> offline-møt<strong>er</strong>?<br />
78<br />
73
Torg<strong>er</strong>sens (2004) studie innehold<strong>er</strong> noe informasjon om dette. Hun<br />
finn<strong>er</strong> for det første at sjansen for å ha gjennomført offline-møt<strong>er</strong> for gutt<strong>er</strong><br />
økte med økt bruk av PC: jo m<strong>er</strong> ivrige chatt<strong>er</strong>e de unge guttene var, jo større<br />
var sjansen for at de også møtte chattevenn<strong>er</strong> i virkeligheten. Jentene som<br />
avtalte møt<strong>er</strong> med nettbekjentskap<strong>er</strong> skilte seg mindre fra andre jent<strong>er</strong> med<br />
hensyn på nettbruk, noe som får Torg<strong>er</strong>sen til å konklud<strong>er</strong>e med at noen<br />
jent<strong>er</strong> bruk<strong>er</strong> <strong>nettet</strong> aktivt og selektivt nettopp for å treffe mennesk<strong>er</strong>. For<br />
øvrig avdekket denne und<strong>er</strong>søkelsen et samspill mellom ald<strong>er</strong>, kjønn og problematf<strong>er</strong>d.<br />
For det første vari<strong>er</strong>te int<strong>er</strong>essen for å gjennomføre offline-møt<strong>er</strong><br />
mye m<strong>er</strong> med ald<strong>er</strong>en for jent<strong>er</strong> enn for gutt<strong>er</strong>. 30–35 prosent av guttene på<br />
alle klassetrinn (8. klasse på ungdomsskolen til 2. klasse på vid<strong>er</strong>egående)<br />
hadde møtt nettvenn<strong>er</strong>, det var ingen forskjell mellom klassetrinn. For jent<strong>er</strong><br />
økte andelen fra 23 prosent av 8.-klassingene til 39 prosent av de som gikk i<br />
andre klasse på vid<strong>er</strong>egående. Eldre jent<strong>er</strong> oppsøk<strong>er</strong> altså offline-møt<strong>er</strong> langt<br />
oft<strong>er</strong>e enn det yngre jent<strong>er</strong> gjør, mens det ikke <strong>er</strong> noen forskjell for gutt<strong>er</strong>.<br />
For det andre var sammenhengen mellom problematf<strong>er</strong>d og offlinemøt<strong>er</strong><br />
forskjellig for gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>: sammenhengen var st<strong>er</strong>kest for de<br />
yngste guttene og de eldste jentene. Guttene i ungdomsskoleald<strong>er</strong> som hadde<br />
hatt offline-møt<strong>er</strong> skilte seg tydelig ut med m<strong>er</strong> utag<strong>er</strong>ende atf<strong>er</strong>d enn andre,<br />
oft<strong>er</strong>e bruk av rusmidl<strong>er</strong>, dårlig<strong>er</strong>e forhold til foreldrene, og m<strong>er</strong> depressive<br />
plag<strong>er</strong> enn andre. Jent<strong>er</strong> på vid<strong>er</strong>egående skole som hadde hatt offline-møt<strong>er</strong><br />
skilte seg ut med at de oft<strong>er</strong>e skulket skolen, oft<strong>er</strong>e var borte om nettene uten<br />
at foreldrene visste <strong>hvor</strong> de var, og at de hadde et høy<strong>er</strong>e forbruk av alkohol.<br />
Slike forskjell<strong>er</strong> ble ikke funnet blant jent<strong>er</strong> på ungdomsskolen ell<strong>er</strong> blant<br />
gutt<strong>er</strong> på vid<strong>er</strong>egående skole. En mulig årsak til at sammenhengen mellom<br />
problematf<strong>er</strong>d og offline-møt<strong>er</strong> forsvinn<strong>er</strong> for gutt<strong>er</strong> på vid<strong>er</strong>egående, <strong>er</strong> at<br />
gutt<strong>er</strong> som har betydelige atf<strong>er</strong>dsproblem<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> i st<strong>er</strong>k opposisjon ikke<br />
gjennomfør<strong>er</strong> vid<strong>er</strong>egående utdanning, og d<strong>er</strong>med forsvinn<strong>er</strong> ut av und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong><br />
som kontakt<strong>er</strong> ungdom gjennom skolen. For øvrig <strong>er</strong> ikke mønst<strong>er</strong>et<br />
som komm<strong>er</strong> fram i denne studien lett å forklare. Torg<strong>er</strong>sen (2004) pek<strong>er</strong><br />
imidl<strong>er</strong>tid på at spørsmålsstillingen omfatt<strong>er</strong> de som har møtt nettvennene<br />
sine tilfeldig på byen ell<strong>er</strong> på fest, uten at dette represent<strong>er</strong><strong>er</strong> et planlagt møte<br />
på tomannshånd. D<strong>er</strong>med <strong>er</strong> det rimelig at de jentene som vank<strong>er</strong> mye ute<br />
på egenhånd og drikk<strong>er</strong> relativt mye alkohol – jent<strong>er</strong> som fest<strong>er</strong>, med andre<br />
74<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
ord – har et større og løs<strong>er</strong>e nettv<strong>er</strong>k som også omfatt<strong>er</strong> m<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> mindre<br />
tilfeldige nettkontakt<strong>er</strong>. At «de snille guttene» s<strong>er</strong> ut til å treffe fl<strong>er</strong>e nettkontakt<strong>er</strong><br />
ett<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t som de blir eldre kan ha sammenheng med gutt<strong>er</strong>s bruk<br />
av dataspill og samling<strong>er</strong> som «The Gath<strong>er</strong>ing 3 » for spill-entusiast<strong>er</strong>. I slike<br />
sammenheng<strong>er</strong> <strong>er</strong> det sannsynlig at guttene treff<strong>er</strong> andre gutt<strong>er</strong> de ell<strong>er</strong>s bare<br />
kjenn<strong>er</strong> fra spill-chaten.<br />
Vi så også i kapittel 3 at sjansen for å ha opplevd seksuell pågåenhet på<br />
<strong>nettet</strong> hadde klar sammenheng med en rekke av de bakgrunnskjennetegnene<br />
vi kjenn<strong>er</strong> fra ov<strong>er</strong>grepsforskningen, både individuelle og kontekstuelle.<br />
Dette gjaldt også det å ha oppgitt kontaktinformasjon på <strong>nettet</strong>. Det <strong>er</strong> all<br />
grunn til å tro, på bakgrunn av dette, at det å avtale og gjennomføre p<strong>er</strong>sonlige<br />
møt<strong>er</strong> med bekjente fra int<strong>er</strong>nett også heng<strong>er</strong> sammen med de kjente<br />
kjennetegnene. Tabell 4.1 og 4.2 bekreft<strong>er</strong> at dette i stor grad <strong>er</strong> tilfelle.<br />
Tabell 4.1. Andel gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har gjennomført minst ett offline-møte med<br />
nettkontakt<strong>er</strong> en ell<strong>er</strong> annen gang, ett<strong>er</strong> sosiale bakgrunnskjennetegn. Minste N=6494.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
Gutt<strong>er</strong> Jent<strong>er</strong><br />
Forhold til foreldrene<br />
Godt 34 24<br />
Middels 39 30<br />
Dårlig<br />
Har sett far b<strong>er</strong>uset<br />
55 48<br />
Aldri 32 22<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 37 28<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong><br />
Har sett mor b<strong>er</strong>uset<br />
41 33<br />
Aldri 33 23<br />
1–4 gang<strong>er</strong> 39 28<br />
M<strong>er</strong> enn 5 gang<strong>er</strong><br />
Familieøkonomi<br />
42 35<br />
God 34 + 23<br />
Middels 36 + 29<br />
Dårlig ell<strong>er</strong> variabel 45 + Antall fortrolige venn<strong>er</strong><br />
35<br />
To ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e 40 (i.s.) 28 (i.s.)<br />
Ingen ell<strong>er</strong> en 35 (i.s.) 25 (i.s.)<br />
Alle sammenhengene i tabellen <strong>er</strong> statistisk signifikante på 1%-nivå, med mindre noe annet <strong>er</strong> oppgitt.<br />
+ signifikant på 5%-nivå<br />
i.s.: ikke signifikant<br />
3 The Gath<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> et av v<strong>er</strong>dens største datatreff, og arrang<strong>er</strong>es årlig i påsken i<br />
Vikingskipet på Hamar.<br />
75
Tabell 4.2. Andel gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har gjennomført minst ett offline-møte med nettkontakt<strong>er</strong><br />
en ell<strong>er</strong> annen gang, ett<strong>er</strong> individuelle bakgrunnskjennetegn. Minste N=6198.<br />
76<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –<br />
Gutt<strong>er</strong> Jent<strong>er</strong><br />
Seksuell orient<strong>er</strong>ing<br />
Het<strong>er</strong>ofil 34 24<br />
Homofil (96) (69)<br />
Bifil 59 44<br />
Usikk<strong>er</strong><br />
Nedsatt funksjonsevne<br />
48 33<br />
Nei 34 24<br />
Ja<br />
Ald<strong>er</strong> ved første samleie<br />
45 36<br />
Har aldri hatt samleie 25 14<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 41 (i.s.) 27<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre<br />
Ald<strong>er</strong> første gang synlig b<strong>er</strong>uset<br />
44 (i.s.) 39<br />
Har aldri vært 27 18<br />
15 år ell<strong>er</strong> eldre 36 (i.s.) 25<br />
14 år ell<strong>er</strong> yngre<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep før fylte 13 år<br />
39 (i.s.) 31<br />
Nei 35 (i.s.) 24<br />
Ja<br />
Utsatt for ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> fylte 13 år<br />
37 (i.s.) 36<br />
Nei 34 21<br />
Ja 44 36<br />
Alle sammenhengene i tabellen <strong>er</strong> statistisk signifikante på 1%-nivå, med mindre noe annet <strong>er</strong> oppgitt.<br />
i.s.: ikke signifikant<br />
Parentes: færre enn 30 respondent<strong>er</strong> i kategorien.<br />
Ald<strong>er</strong> første gang synlig b<strong>er</strong>uset/ ald<strong>er</strong> ved første samleie: i.s. indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at forskjellen mellom de som<br />
var synlig b<strong>er</strong>uset/ hadde samleie første gang før og ett<strong>er</strong> at de fylte 15, ikke <strong>er</strong> signifikant. Forskjellene<br />
mellom de som aldri har vært synlig b<strong>er</strong>uset/ aldri har hatt samleie, og de som opplevde dette for første<br />
gang ett<strong>er</strong> fylte 15 år, <strong>er</strong> statistisk signifikant.<br />
Gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong> som har en homofil/lesbisk/bifil orient<strong>er</strong>ing har langt oft<strong>er</strong>e<br />
hatt offline-møt<strong>er</strong> enn selvidentifis<strong>er</strong>t het<strong>er</strong>ofil ungdom. Dette gjeld<strong>er</strong> for<br />
både gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>. Jent<strong>er</strong> som har hatt en tidlig seksuell debut, og jent<strong>er</strong><br />
som tidlig drakk så mye alkohol at de ble synlig b<strong>er</strong>uset, har oppsøkt offlinemøt<strong>er</strong><br />
oft<strong>er</strong>e enn jent<strong>er</strong> som opplevde dette sen<strong>er</strong>e. Disse to faktorene lat<strong>er</strong><br />
ikke til å ha betydning for gutt<strong>er</strong>. De ungdommene som virkelig skill<strong>er</strong> seg ut<br />
med svært få offline-møt<strong>er</strong>, <strong>er</strong> likevel ungdom som aldri har vært b<strong>er</strong>usede og<br />
som enda ikke har debut<strong>er</strong>t seksuelt. Dette gjeld<strong>er</strong> både gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>.<br />
Jent<strong>er</strong> som har vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep har oft<strong>er</strong>e møtt nettkontakt<strong>er</strong> ansikttil-ansikt<br />
enn jent<strong>er</strong> som ikke har slike <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>, for gutt<strong>er</strong> gjeld<strong>er</strong> dette bare<br />
de som har vært utsatt for ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> fylte 13 år. Både jent<strong>er</strong> og gutt<strong>er</strong><br />
med nedsatt funksjonsevne har fl<strong>er</strong>e <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med offline-møt<strong>er</strong> enn andre.
Ungdom som har en negativ foreldr<strong>er</strong>elasjon, og ungdom som har sett mor<br />
og/ell<strong>er</strong> far b<strong>er</strong>uset, gjennomfør<strong>er</strong> også offline-møt<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e enn ungdom som<br />
ikke har disse famili<strong>er</strong>elasjonene. Familieøkonomi har betydning både for<br />
gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>, i den forstand at ungdom som opplev<strong>er</strong> familieøkonomien<br />
som dårlig oft<strong>er</strong>e har gjennomført offline-møt<strong>er</strong> med nettkontakt<strong>er</strong>.<br />
Antallet fortrolige venn<strong>er</strong> har ingen signifikant betydning i tabellen,<br />
v<strong>er</strong>ken for gutt<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> jent<strong>er</strong>. En m<strong>er</strong> fingrad<strong>er</strong>t analyse antyd<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid at<br />
dette funnet mask<strong>er</strong><strong>er</strong> en tendens som gjør seg gjeldende hos jent<strong>er</strong>, men<br />
ikke hos gutt<strong>er</strong>. De jentene som oftest har møtt nettkontakt<strong>er</strong> offline, <strong>er</strong> de<br />
jentene som si<strong>er</strong> at de ikke har noen fortrolige venn<strong>er</strong>. D<strong>er</strong>imot <strong>er</strong> det liten<br />
forskjell på dette området mellom de jentene som si<strong>er</strong> de har en fortrolig<br />
venn, og de som si<strong>er</strong> de har 3–4. De jentene som sjeldnest har hatt ansikt-tilansikt<br />
møt<strong>er</strong> med nettvenn<strong>er</strong>, <strong>er</strong> de jentene som si<strong>er</strong> de har fem ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e<br />
fortrolige venn<strong>er</strong>. For gutt<strong>er</strong> <strong>er</strong> det ingen systematisk sammenheng mellom<br />
antall fortrolige venn<strong>er</strong> og <strong>hvor</strong>vidt de har gjennomført offline-møt<strong>er</strong>.<br />
SAFT-dataene i Norge <strong>er</strong> ikke analys<strong>er</strong>t med tanke på hva som karakt<strong>er</strong>is<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ungdom som har ansikt-til-ansikt møt<strong>er</strong> med nettvenn<strong>er</strong>, og ingen<br />
av de am<strong>er</strong>ikanske studiene vi ell<strong>er</strong>s hent<strong>er</strong> informasjon fra har stilt spørsmålet<br />
om <strong>hvor</strong>vidt offline-møt<strong>er</strong> faktisk har funnet sted. D<strong>er</strong>for har vi liten<br />
kunnskap fra før om trekk ved ungdom som kan øke sjansen for at de har<br />
slike møt<strong>er</strong>, og kan i liten grad sammenligne våre funn med andres. En del<br />
informasjon om offline-møt<strong>er</strong> finnes i kild<strong>er</strong> som tar utgangspunkt i t<strong>er</strong>apeutisk<br />
arbeid (for eksempel Nyman, 2007) ell<strong>er</strong> politiarbeid og rettspraksis<br />
(for eksempel Faremo-utvalget, 2007; Aas-Hansen, 2004; Nicolaisen, 2008),<br />
men disse har det til felles at de kun har fokus på møt<strong>er</strong> som har gått galt. Vi<br />
komm<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for tilbake til disse kildene i neste avsnitt, når vi s<strong>er</strong> på faktisk<br />
risiko ved slike møt<strong>er</strong>.<br />
Hva skjedde på møtet?<br />
Så langt har vi sett på andelen ungdom som har hatt møt<strong>er</strong> med nettvenn<strong>er</strong><br />
offline en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong>, og hva som kjennetegn<strong>er</strong> de ungdommene som<br />
har gjort dette. I mange sammenheng<strong>er</strong> oppfattes det å treffe «fremmede» fra<br />
nettsfæren som en form for risikoatf<strong>er</strong>d. Men <strong>hvor</strong> stor <strong>er</strong> risikoen egentlig?<br />
En kanadisk und<strong>er</strong>søkelse fra 2001 viste at 12 prosent av de ungdommene<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
77
som hadde møtt nettbekjentskapene sine utenfor <strong>nettet</strong>, hadde opplevd dette<br />
som noe ubehagelig ell<strong>er</strong> negativt (Canadians in a wired world, 2001). Da<br />
denne und<strong>er</strong>søkelsen ble gjentatt i 2005, hadde andelen som hadde opplevd<br />
ubehagelige møt<strong>er</strong> økt til 29 prosent (Young Canadians in a wired world,<br />
Phase 2, 2005). Den kraftige økningen komment<strong>er</strong>es ikke av forfatt<strong>er</strong>ne i<br />
2005, men kan skyldes forskjell<strong>er</strong> i koding av åpne svar. I 2005 nevnes det at<br />
noen ungdomm<strong>er</strong> oppgir både positive og negative <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>, så det <strong>er</strong> mulig<br />
at de 29 prosentene omfatt<strong>er</strong> de som har gitt «både-og» svar. Dette <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid<br />
ikke redegjort for i rapportene. Det viktige funnet fra disse und<strong>er</strong>søkelsene,<br />
både i 2001 og i 2005, <strong>er</strong> likevel at de negative opplevelsene <strong>stort</strong><br />
sett var av en ganske triviell karakt<strong>er</strong>. I to av tre tilfell<strong>er</strong> besto det negative i at<br />
utseendet til en p<strong>er</strong>son de møtte ikke svarte til forventningene (ofte konkretis<strong>er</strong>t<br />
i ungdommenes åpne svar som «p<strong>er</strong>sonen var feit og stygg»), at typen<br />
ell<strong>er</strong> p<strong>er</strong>sonligheten ikke svarte til forventningene («p<strong>er</strong>sonen var snål, rar,<br />
sprø, ekkel, rasshøl, irrit<strong>er</strong>ende, teit, tulling, idiot») ell<strong>er</strong> at de bare ikke<br />
hadde noe felles med p<strong>er</strong>sonen de møtte. 12 prosent i 2005 oppga at det<br />
negative besto i at p<strong>er</strong>sonen ville ha sex ell<strong>er</strong> brukte et vulgært seksuelt språk,<br />
mens 8–9 prosent hadde opplevd p<strong>er</strong>sonen som voldelig (Young Canadians<br />
in a Wired World, Phase 2, 2005:78). 12 prosent av de 29 prosentene som<br />
hadde hatt et negativt offline-møte utgjør 3,5 prosent av alle som hadde hatt<br />
slike møt<strong>er</strong>; av alle som hadde gjennomført møt<strong>er</strong> med nettkontakt<strong>er</strong> i<br />
Canada hadde altså und<strong>er</strong> fire prosent opplevd møtet som negativt på grunn<br />
av sexpress ell<strong>er</strong> seksuelt aggressivt språk.<br />
Trygg bruk-und<strong>er</strong>søkelsen i Norge spurte ungdommen som hadde hatt<br />
offline-møt<strong>er</strong> (21 prosent av alle ungdommene i und<strong>er</strong>søkelsen, se ovenfor)<br />
om de hadde hatt med seg noen på dette møtet. Bare 21 prosent sa at de gikk<br />
alene, mens hele 57 prosent hadde hatt med seg venn<strong>er</strong> (Medietilsynet<br />
2008). En ganske stor andel (12 prosent) si<strong>er</strong> de ikke husk<strong>er</strong>, de øvrige fordel<strong>er</strong><br />
seg på mor, far, søsken og andre. Tar man med seg noen til et møte<br />
med noen man bare kjenn<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong>, <strong>er</strong> det altså i all hovedsak én ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e<br />
venn<strong>er</strong>. Trygg bruk-und<strong>er</strong>søkelsen spør vid<strong>er</strong>e hva som skjedde på møtet. To<br />
av tre – 66 prosent – svar<strong>er</strong> «jeg hadde det kjempefint», mens henholdsvis 19<br />
og 10 prosent si<strong>er</strong> «ikke noe spesielt, det var kun et møte» og «ikke noe<br />
spesielt, det var kjedelig». En prosent fortell<strong>er</strong> at den andre p<strong>er</strong>sonen sa<br />
78<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
stygge ting til dem, og like mange si<strong>er</strong> at den andre p<strong>er</strong>sonen prøvde å skade<br />
dem fysisk. Denne und<strong>er</strong>søkelsen stilte ikke spørsmål om seksuelle tema<strong>er</strong> i<br />
forbindelse med ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong>.<br />
Ungdommene som har hatt offline-møt<strong>er</strong> i vår und<strong>er</strong>søkelse ble bedt<br />
om å svare på tre spørsmål om ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med dette møtet. Disse<br />
lød:<br />
A. Har en p<strong>er</strong>son du først fikk kontakt med på int<strong>er</strong>nett forsøkt å<br />
ov<strong>er</strong>tale deg til å ha sex mot din vilje da d<strong>er</strong>e møttes i virkeligheten?<br />
B. Har en p<strong>er</strong>son du først fikk kontakt med på int<strong>er</strong>nett presset ell<strong>er</strong><br />
tvunget deg til sex da d<strong>er</strong>e møttes i virkeligheten?<br />
C. Har du noen gang fått peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> for å ha sex med en p<strong>er</strong>son<br />
du først fikk kontakt med på int<strong>er</strong>nett?<br />
Fordelingen på disse spørsmålene <strong>er</strong> vist i tabell 4.3.<br />
Tabell 4.3. Ov<strong>er</strong>greps<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> i forbindelse med offline-møte. Bare ungdom som<br />
har hatt slike møte(r), N=1004 (jent<strong>er</strong>) og 964 (gutt<strong>er</strong>).<br />
Forsøkt ov<strong>er</strong>talt til<br />
sex<br />
Presset til<br />
sex<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
Fått peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
gav<strong>er</strong> for sex<br />
Jent<strong>er</strong> 4,6 1,5 0,7<br />
Gutt<strong>er</strong> 1,8 0,7 1,2<br />
Andelene i tabell 4.3 <strong>er</strong> svært lave. Med så små tall <strong>er</strong> funnene usikre – et par<br />
«tullesvar» ell<strong>er</strong> to–tre feilavkrysning<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på misforståels<strong>er</strong> kan gjøre store<br />
utslag. Samtidig <strong>er</strong> det ikke utenkelig at det skj<strong>er</strong> en viss und<strong>er</strong>rapport<strong>er</strong>ing<br />
av så sensitive tema<strong>er</strong>, hvis respondent<strong>er</strong> som har st<strong>er</strong>ke og vonde minn<strong>er</strong> har<br />
bladd fort ov<strong>er</strong> denne sida i spørreskjemaet. De reelle tallene kan d<strong>er</strong>for både<br />
være litt høy<strong>er</strong>e og litt lav<strong>er</strong>e enn det tabell 4.3 vis<strong>er</strong>, men vi har ikke noe<br />
grunnlag for å tro at de <strong>er</strong> dramatisk ann<strong>er</strong>ledes.<br />
Tabell 4.3 fortell<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> stor andel av de som har møtt nettkontakt<strong>er</strong><br />
ansikt-til-ansikt som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om de tre typene av ov<strong>er</strong>greps<strong>er</strong>faring<strong>er</strong>.<br />
Først og fremst vis<strong>er</strong> tallene at slike <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> i forbindelse med offline-møt<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> svært sjeldne, men at de dog <strong>er</strong> m<strong>er</strong> vanlige for jent<strong>er</strong> enn for gutt<strong>er</strong>. Det<br />
minst alvorlige <strong>er</strong> også det mest vanlige: 4,6 prosent av jentene, og 1,8<br />
prosent av guttene, har blitt forsøkt ov<strong>er</strong>talt til å ha sex mot sin vilje i for-<br />
79
indelse med et offline-møte. 1,5 prosent av jentene, og 0,7 prosent av<br />
guttene, <strong>er</strong> blitt presset ell<strong>er</strong> tvunget til sex – altså involv<strong>er</strong>t i seksuelle handling<strong>er</strong><br />
mot sin vilje. 0,7 prosent av jentene og 1,2 prosent av guttene har<br />
mottatt peng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> gav<strong>er</strong> i bytte mot sex i forbindelse med møtet med en<br />
nettvenn. At fl<strong>er</strong>e gutt<strong>er</strong> enn jent<strong>er</strong> har mottatt betaling for seksuelle tjenest<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> i tråd med tidlig<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> av ungdom og sex-salg (Hegna og<br />
Ped<strong>er</strong>sen, 2002). Alt i alt <strong>er</strong> disse tallene svært lave, og i samme størrelsesorden<br />
som de som present<strong>er</strong>es i andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> nevnt ovenfor. I alt<br />
4,2 prosent av alle ungdommene som en ell<strong>er</strong> annen gang har møtt nettkontakt<strong>er</strong><br />
ansikt-til-ansikt har opplevd en ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e av de negative tingene vi<br />
har spurt om i denne sammenhengen. Dette tilsvar<strong>er</strong> 1,2 prosent av alle<br />
ungdommene i und<strong>er</strong>søkelsen. Men, gitt at i det minste ett av spørsmålene<br />
handl<strong>er</strong> om alvorlige ov<strong>er</strong>grep, <strong>er</strong> tallene naturligvis m<strong>er</strong> enn høye nok.<br />
Spørsmålene ovenfor skulle bare besvares av ungdom som all<strong>er</strong>ede<br />
hadde svart at de hadde gjennomført minst ett ansikt-til-ansikt-møte med en<br />
nettvenn. De som svarte ja på ett ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e av disse spørsmålene igjen – altså<br />
de som hadde gjennomført ett ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e møt<strong>er</strong> og blitt utsatt for ov<strong>er</strong>grep i<br />
denne sammenhengen – ble bedt om å gi m<strong>er</strong> utfyllende opplysning<strong>er</strong> om<br />
<strong>hvor</strong> på <strong>nettet</strong> de traff ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en, og om denne p<strong>er</strong>sonen var en jevnaldrende,<br />
en eldre ungdom ell<strong>er</strong> en voksen. Silingen i spørreskjemaet har ikke<br />
fung<strong>er</strong>t helt ett<strong>er</strong> hensikten med hensyn til disse spørsmålene – det <strong>er</strong> noen<br />
respondent<strong>er</strong> som har svart på dette som ikke tidlig<strong>er</strong>e har oppgitt at de har<br />
vært utsatt for noen form for ov<strong>er</strong>grep, og det <strong>er</strong> noen som har opplevd<br />
ov<strong>er</strong>grep som ikke har svart på ett ell<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e av spørsmålene. Slike ting skj<strong>er</strong> i<br />
alle spørreund<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> bas<strong>er</strong>t på papirskjema<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> respondentene selv skal<br />
administr<strong>er</strong>e hopp og siling<strong>er</strong> i skjema. I de følgende analysene present<strong>er</strong><strong>er</strong> vi<br />
tall kun for de respondentene som (a) oppgir at de har møtt minst én nettkontakt<br />
ansikt-til-ansikt én ell<strong>er</strong> annen gang, og som (b) svar<strong>er</strong> ja på minst<br />
ett av de tre spørsmålene om de <strong>er</strong> blitt utsatt for ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med<br />
et slikt møte. Da står vi igjen med 75 ungdomm<strong>er</strong>: 27 gutt<strong>er</strong> og 48 jent<strong>er</strong>.<br />
Av ungdommene som tilfredsstill<strong>er</strong> disse krit<strong>er</strong>iene, og som har svart på<br />
spørsmålet om <strong>hvor</strong> på int<strong>er</strong>nett de traff ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en, svar<strong>er</strong> 87 prosent av<br />
guttene og 96 prosent av jentene at de traff ham/henne (vi har ikke spurt om<br />
kjønn) på en åpen chattekanal (eksemplifis<strong>er</strong>t i spørreskjemaet med deiligst.no,<br />
80<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
link.no). 4 prosent av jentene og 8 prosent av guttene svar<strong>er</strong> «annet», i tillegg<br />
si<strong>er</strong> én gutt at han traff ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en <strong>via</strong> onlinespill. Ingen av disse ungdommene<br />
svar<strong>er</strong> at de møttes gjennom egne ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ens hjemmesid<strong>er</strong>. På<br />
spørsmål om <strong>hvor</strong> gamle de var første gangen en slik hendelse inntraff, svar<strong>er</strong><br />
58 prosent av jentene at de var 16 ell<strong>er</strong> 17 år. 56 prosent av guttene si<strong>er</strong> de var<br />
17 ell<strong>er</strong> 18 år. Det <strong>er</strong> altså en svak tendens til at guttene <strong>er</strong> eldre enn jentene,<br />
men for begge kjønn gjeld<strong>er</strong> det at de all<strong>er</strong> fleste som hadde opplevd ov<strong>er</strong>grep i<br />
forbindelse med offline-møt<strong>er</strong> hadde denne opplevelsen ett<strong>er</strong> at de hadde fylt<br />
16 år og d<strong>er</strong>med var ov<strong>er</strong> den seksuelle lavald<strong>er</strong>en. Dette handl<strong>er</strong> altså i svært<br />
liten grad om seksuell utnytting av mindreårige.<br />
Vi har også bedt ungdommene oppgi hvem ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en var: ungdom<br />
på egen ald<strong>er</strong>, eldre ungdom, ell<strong>er</strong> en voksen. H<strong>er</strong> kunne ungdommene sette<br />
fl<strong>er</strong>e kryss, siden noen kan ha fl<strong>er</strong>e <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>. Av de 75 ungdommene krysset<br />
44 prosent av guttene og 23 prosent av jentene av for «ungdom på egen<br />
ald<strong>er</strong>. 33 prosent av guttene og 60 prosent av jentene krysset av for «eldre<br />
ungdom», mens 33 prosent av guttene og 19 prosent av jentene oppga at<br />
ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en var en voksen. Tallene tegn<strong>er</strong> et bilde av relasjonen mellom<br />
off<strong>er</strong> og ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> som likn<strong>er</strong> mye på det typiske bildet vi har av denne<br />
relasjonen ved andre form<strong>er</strong> for seksuelle ov<strong>er</strong>grep <strong>hvor</strong> den utsatte <strong>er</strong> en<br />
jente. To tidlig<strong>er</strong>e norske omfangsund<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> (Mossige, Ainsar og Svedin,<br />
2007; og Mossige og Stefansen, 2007) vis<strong>er</strong> den samme tendensen, nemlig at<br />
en stor andel av alle ov<strong>er</strong>grep skj<strong>er</strong> mellom aktør<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> både forøv<strong>er</strong> og den<br />
utsatte <strong>er</strong> i tenårene.<br />
Utbredelsen av kam<strong>er</strong>a-mobil<strong>er</strong> innebær<strong>er</strong> at kam<strong>er</strong>a <strong>er</strong> lett tilgjengelig i<br />
svært mange situasjon<strong>er</strong>. Int<strong>er</strong>nett og MMS-teknologien gir mulighet for å<br />
spre bild<strong>er</strong> og filmsnutt<strong>er</strong> svært raskt (Nyman 2007). Vi har spurt de av<br />
respondentene som har opplevd seksuelle ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med offlinemøt<strong>er</strong><br />
om det som skjedde med dem ble filmet ell<strong>er</strong> fotograf<strong>er</strong>t, og i så fall<br />
om bildene <strong>er</strong> blitt distribu<strong>er</strong>t til andre. Én av jentene og fire av guttene<br />
svar<strong>er</strong> at hendelsen ble filmet ell<strong>er</strong> fotograf<strong>er</strong>t, mens to gutt<strong>er</strong> og seks jent<strong>er</strong><br />
svar<strong>er</strong> at de ikke vet. Bare én p<strong>er</strong>son – én gutt – svar<strong>er</strong> «ja» på spørsmålet om<br />
bildene ble distribu<strong>er</strong>t, mens to gutt<strong>er</strong> og fire jent<strong>er</strong> svar<strong>er</strong> at de ikke vet.<br />
Dette <strong>er</strong> svært lave tall, men de omhandl<strong>er</strong> hendels<strong>er</strong> som kan være svært<br />
tunge å leve med for de ungdommene det gjeld<strong>er</strong> (jf. Nyman 2007).<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
81
Alt i alt vis<strong>er</strong> tallene i denne und<strong>er</strong>søkelsen at det gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> liten risiko<br />
for å bli utsatt for vold og ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med ansikt-til-ansikt møt<strong>er</strong><br />
med nettkontakt<strong>er</strong>. I denne und<strong>er</strong>søkelsen fant vi at bare litt ov<strong>er</strong> én prosent<br />
en ell<strong>er</strong> annen gang hadde opplevd seksuelle ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med et<br />
møte med en p<strong>er</strong>son de kjente fra int<strong>er</strong>nett. I så fall <strong>er</strong> nok risikoen for å bli<br />
utsatt for slike ting større på ungdommens tradisjonelle møteplass<strong>er</strong>: på byen,<br />
på festival<strong>er</strong>, på reis<strong>er</strong> uten (mye) tilsyn av voksne. Tallene våre <strong>er</strong> plausible,<br />
gitt det som <strong>er</strong> vist i andre und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> – både i Norge (SAFT 2008) og i<br />
andre land.<br />
Forsk<strong>er</strong>e som har stud<strong>er</strong>t ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> som har gått galt (Wolak<br />
m.fl., 2004, 2008), og folk som har systematis<strong>er</strong>t <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> fra det t<strong>er</strong>apeutiske<br />
feltet (Nyman, 2007) ville neppe finne disse resultatene ov<strong>er</strong>raskende. En<br />
studie av am<strong>er</strong>ikansk politis <strong>er</strong>faring med seksuelle forhold mellom voksne og<br />
barn d<strong>er</strong> partene møttes på int<strong>er</strong>nett, viste at ungdommene i de all<strong>er</strong> fleste<br />
tilfell<strong>er</strong> visste at de hadde kontakt med en voksen (Wolak m.fl., 2004). Bare<br />
fem prosent av ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne i den am<strong>er</strong>ikanske studien hadde gitt seg ut for å<br />
være jevnaldrende. De hadde hell<strong>er</strong> ikke lagt skjul på at de var ute ett<strong>er</strong> sex.<br />
Ungdommene gikk altså til møtene fullt klar ov<strong>er</strong> at sex var på dagsorden. 73<br />
prosent av ungdommene hadde møtt ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne m<strong>er</strong> enn en gang, og gj<strong>er</strong>ne<br />
også hatt sex fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong>. Svært mange av ungdommene uttrykte at de var<br />
forelsket i nettvennen, at han var kjæresten d<strong>er</strong>es, og/ell<strong>er</strong> at de hadde svært<br />
st<strong>er</strong>ke vennskapelige følels<strong>er</strong> for ham. Det som gjorde at disse relasjonene ble<br />
politisak<strong>er</strong> var altså ikke bruk av tvang ell<strong>er</strong> vold for å oppnå sex, men det at<br />
ungdommene var und<strong>er</strong> den seksuelle lavald<strong>er</strong>en i den delstaten de bodde i.<br />
Ungdommene opplevde relasjonen som et jevnbyrdig kjærlighetsforhold,<br />
mens de voksne ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne utelukkende hadde seksuelle hensikt<strong>er</strong>. Løgnen<br />
ungdommene falt for var altså ikke at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en var en jevnaldrende ell<strong>er</strong> at<br />
han ikke hadde seksuelle hensikt<strong>er</strong>, løgnen var snar<strong>er</strong>e at han hadde<br />
romantiske i tillegg til seksuelle hensikt<strong>er</strong>.<br />
Konklusjonene fra denne am<strong>er</strong>ikanske studien har mye til felles med<br />
konklusjonene i en svensk studie bas<strong>er</strong>t på int<strong>er</strong>vju<strong>er</strong> med t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong> som<br />
arbeidet med ungdom og d<strong>er</strong>es <strong>er</strong>faring med int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep<br />
(Nyman, 2007). Ungdommene i Sv<strong>er</strong>ige som hadde oppsøkt hjelpeapparatet<br />
i forbindelse med int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep, var sjelden utsatte for vold i<br />
82<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
forbindelse med offline-møtet. Erfaringene var spredte og vari<strong>er</strong>ende, men<br />
mange sak<strong>er</strong> omhandlet ungdom som mente at de hadde utviklet et nært<br />
forhold til ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en. Tvang var sjelden tema, det var d<strong>er</strong>imot manipulasjon.<br />
Denne svenske rapporten legg<strong>er</strong> st<strong>er</strong>k vekt på at kam<strong>er</strong>a<strong>er</strong> og filmutstyr<br />
nærmest <strong>er</strong> allestedsnærværende i vår mod<strong>er</strong>ne tid, og at mange av sakene<br />
handl<strong>er</strong> om ungdom som var blitt fotograf<strong>er</strong>t ell<strong>er</strong> filmet i forbindelse med<br />
nettov<strong>er</strong>grep, ell<strong>er</strong> som var blitt manipul<strong>er</strong>t til å fotograf<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> filme seg<br />
selv. Dette legg<strong>er</strong> en ny dimensjon til int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep som skill<strong>er</strong><br />
disse fra «tradisjonelle» ov<strong>er</strong>grep mot barn og unge. Et int<strong>er</strong>essant innspill i<br />
denne sammenhengen komm<strong>er</strong> fra en advokat som jobbet med unge jent<strong>er</strong><br />
som var blitt utnyttet av samme mann: enten ved å pos<strong>er</strong>e for web-kam<strong>er</strong>a,<br />
ved å ta pornografiske bild<strong>er</strong> av seg selv ell<strong>er</strong> av venninn<strong>er</strong>, ell<strong>er</strong> gjennom å ha<br />
sex med mannen (Nyman, 2007). Advokaten beskrev de fleste av jentene<br />
som ressursst<strong>er</strong>ke og skoleflinke jent<strong>er</strong>, men i nesten alle sakene var det «noe<br />
som ikke var helt riktig»: en syk bror ell<strong>er</strong> søst<strong>er</strong>, dødsfall i den nærmeste<br />
kretsen, selvmord i familien, en fraværende far, ell<strong>er</strong> en dårlig fung<strong>er</strong>ende<br />
familie. Dette und<strong>er</strong>strek<strong>er</strong> at risikofaktorene kan være vari<strong>er</strong>te – og det som<br />
blir en risikofaktor for en jente behøv<strong>er</strong> ikke være det for en annen – samtidig<br />
som det und<strong>er</strong>strek<strong>er</strong> den sårbarheten som preg<strong>er</strong> mange unge som<br />
søk<strong>er</strong>, ell<strong>er</strong> fristes av, intime relasjon<strong>er</strong> i nettsfæren.<br />
To rapport<strong>er</strong> fra Redd Barna i Norge, som begge tar utgangspunkt i<br />
sak<strong>er</strong> som har vært oppe i norsk rett, gir et lignende bilde: en sak gjaldt en<br />
jente som satt i rullestol og hadde få venn<strong>er</strong>, en annen en datt<strong>er</strong> av en mor<br />
med rusproblem<strong>er</strong>, en tredje ei 13 år gammel jente med store psykiske<br />
vansk<strong>er</strong> og en vanskelig livssituasjon, en fj<strong>er</strong>de ei jente på 14 år som bodde på<br />
en ungdomspsykiatrisk institusjon (Aas-Hansen, 2004). I alle sakene som<br />
drøftes i denne rapporten hadde sex og muligheten for å ha sex vært diskut<strong>er</strong>t<br />
på <strong>nettet</strong> i forkant av møtet, men mange av de unge jentene hadde ikke helt<br />
trodd at dette var alvorlig ment. Fl<strong>er</strong>e av historiene handl<strong>er</strong> om unge jent<strong>er</strong><br />
som mist<strong>er</strong> kontrollen: de føl<strong>er</strong> at de «må» ha sex fordi den eldre mannen de<br />
møt<strong>er</strong> forvent<strong>er</strong> det, fordi de «har sagt A og må si B», fordi de blir presset, <strong>er</strong><br />
usikre, ikke klar<strong>er</strong> å si tydelig nei. Selv om ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en ikke direkte har løyet<br />
om intensjonene sine, komm<strong>er</strong> det ulike maktforholdet i relasjonen svært<br />
tydelig fram i denne rapporten.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
83
Voldtekt, tvang og press i forbindelse med offline-møt<strong>er</strong> <strong>er</strong> sjeldent,<br />
manipulasjon og utnytting av «vennskap» ell<strong>er</strong> «kjæresteforhold» <strong>er</strong> m<strong>er</strong><br />
vanlig. Hvis ungdommen <strong>er</strong> ov<strong>er</strong> den seksuelle lavald<strong>er</strong>en, og det ikke forekomm<strong>er</strong><br />
vold ell<strong>er</strong> tvang, <strong>er</strong> ikke den seksuelle relasjonen straffbar ett<strong>er</strong> norsk<br />
lov. Det finnes ingen lov mot å manipul<strong>er</strong>e ell<strong>er</strong> forlede andre til å ha sex, så<br />
lenge den andre ikke <strong>er</strong> mindreårig – det <strong>er</strong> tillatt, om ikke nødvendigvis<br />
sosialt aksept<strong>er</strong>t, å snakke i store ord om kjærlighet kun for å oppnå sex.<br />
Ungdom ov<strong>er</strong> 16 år har retten til selv å vurd<strong>er</strong>e hvem de vil ha sex med,<br />
bas<strong>er</strong>t på den informasjonen de har. Dette und<strong>er</strong>strek<strong>er</strong> behovet for bevisstgjøring<br />
av ungdom, ikke minst bevisstgjøring om de spesielle forutsetningene<br />
for å bygge opp en opplevelse av intimitet på int<strong>er</strong>nett. «Grooming», som vi<br />
diskut<strong>er</strong>te i kapittel 1, <strong>er</strong> noe også ungdom ov<strong>er</strong> den seksuelle lavald<strong>er</strong>en må<br />
forholde seg til. Disse tingene komm<strong>er</strong> vi tilbake til i siste kapittel.<br />
Oppsumm<strong>er</strong>ing/diskusjon<br />
Dette kapitlet har handlet om ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> med p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> ungdommen<br />
først har møtt på int<strong>er</strong>nett. 35 prosent av guttene, og 26 prosent av<br />
jentene, har hatt slike møt<strong>er</strong> én ell<strong>er</strong> annen gang i løpet av sin karri<strong>er</strong>e som<br />
nettbruk<strong>er</strong>e. Und<strong>er</strong>søkelsen har ikke skilt mellom planlagte og tilfeldige<br />
møt<strong>er</strong>, slik at dette tallet vil inklud<strong>er</strong>e de som har møttes m<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> mindre<br />
tilfeldig på sted<strong>er</strong> d<strong>er</strong> ungdom møtes. Sjansen for å ha møtt en nettkontakt<br />
ansikt-til-ansikt øk<strong>er</strong> for ungdom som har oppgitt kontaktinformasjon, noe<br />
som und<strong>er</strong>strek<strong>er</strong> inntrykket av at det å oppgi kontaktinformasjon <strong>er</strong> første<br />
skritt i å ta kontakten fra <strong>nettet</strong> og ov<strong>er</strong> i p<strong>er</strong>sonlige møt<strong>er</strong>. Homofile,<br />
lesbiske og bifile ungdomm<strong>er</strong> treff<strong>er</strong> nettkontaktene sine klart oft<strong>er</strong>e enn det<br />
het<strong>er</strong>ofile ungdomm<strong>er</strong> gjør, det samme gjeld<strong>er</strong> ungdom med funksjonsnedsettels<strong>er</strong>.<br />
Vi s<strong>er</strong> altså en klar tendens til at ungdom som kan ha vanskelig for å<br />
finne likesinnede ell<strong>er</strong> unge i samme situasjon som dem selv på hjemstedet,<br />
oft<strong>er</strong>e oppsøk<strong>er</strong> nettkontaktene sine.<br />
I seg selv <strong>er</strong> det ikke noe problematisk i dette. At offline-møt<strong>er</strong> med<br />
nettkontakt<strong>er</strong> kan være assosi<strong>er</strong>t med m<strong>er</strong> problematiske trekk, s<strong>er</strong> vi først og<br />
fremst når vi analys<strong>er</strong><strong>er</strong> hva som kjennetegn<strong>er</strong> ungdom som oppsøk<strong>er</strong> slike<br />
møt<strong>er</strong>. Ungdom som har en negativ foreldr<strong>er</strong>elasjon oppsøk<strong>er</strong> slike møt<strong>er</strong> i<br />
klart større grad en ungdom som beskriv<strong>er</strong> relasjonen til foreldrene som god,<br />
84<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
det samme gjør ungdom med foreldre som har et høyt forbruk av alkohol.<br />
For jent<strong>er</strong> <strong>er</strong> det en tendens til at de som si<strong>er</strong> de ikke har noen nære venn<strong>er</strong><br />
utenfor nettsfæren, oft<strong>er</strong>e møt<strong>er</strong> nettvennene sine ansikt-til-ansikt. Ungdom<br />
som opplev<strong>er</strong> familieøkonomien som dårlig, har også oft<strong>er</strong>e offline-møt<strong>er</strong><br />
enn andre. Denne tendensen gjeld<strong>er</strong> særlig for jent<strong>er</strong>.<br />
De fleste ansikt-til-ansikt-møt<strong>er</strong> mellom nettvenn<strong>er</strong> forløp<strong>er</strong> udramatisk,<br />
skuffels<strong>er</strong> og ubehag har oftest sammenheng med at nettvennen viste seg å<br />
ikke være så spennende likevel. En liten andel – rundt ell<strong>er</strong> und<strong>er</strong> fem prosent<br />
– end<strong>er</strong> galt, og involv<strong>er</strong><strong>er</strong> en ell<strong>er</strong> annen form for seksuell sjikane ell<strong>er</strong><br />
seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Det vanligste i und<strong>er</strong>søkelsen vår – som 4,6 prosent av<br />
jentene og 1,8 prosent av guttene har opplevd – <strong>er</strong> at nettvennen forsøk<strong>er</strong> å<br />
ov<strong>er</strong>tale ungdommen de møt<strong>er</strong> til å ha sex. 1,5 prosent av jentene, og 0,7<br />
prosent av guttene, har opplevd å bli presset ell<strong>er</strong> truet til sex. Ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>ne i<br />
disse sammenhengene <strong>er</strong> som regel nettkontakt<strong>er</strong> fra chattekanal<strong>er</strong>. De fleste<br />
fortell<strong>er</strong> at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en var en annen ungdom, sjeldn<strong>er</strong>e en fullvoksen p<strong>er</strong>son.<br />
Gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> det grunn til å tro at ungdom <strong>er</strong> oppm<strong>er</strong>ksom på farene ved<br />
å ta et forhold fra <strong>nettet</strong> ov<strong>er</strong> til p<strong>er</strong>sonlige møt<strong>er</strong>. Informasjonskampanj<strong>er</strong> og<br />
råd om sikk<strong>er</strong>het på <strong>nettet</strong> har lagt stor vekt på slike ting, og vi s<strong>er</strong> også at det<br />
<strong>er</strong> et mindretall av ungdommene som har hatt offline-møt<strong>er</strong>. Av dette<br />
mindretallet igjen <strong>er</strong> det et lite mindretall som har hatt negative <strong>er</strong>faring<strong>er</strong><br />
som har inklud<strong>er</strong>t sexpress ell<strong>er</strong> seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Det <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid ikke<br />
tilfeldig hvilke ungdomm<strong>er</strong> som har gjennomført slike møt<strong>er</strong>, like lite som<br />
det <strong>er</strong> tilfeldig hvem som opplev<strong>er</strong> seksuell sjikane på int<strong>er</strong>nett. I det siste<br />
kapitlet diskut<strong>er</strong><strong>er</strong> vi risikoen for nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep opp mot det vi vet<br />
om risikofaktor<strong>er</strong> for ov<strong>er</strong>grep m<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt, og i neste omgang forebyggingsstrategi<strong>er</strong><br />
med utgangspunkt i det vi nå vet om risikofaktorene.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
85
5 Risikofaktor<strong>er</strong> og forebygging<br />
Hva <strong>er</strong> likheten mellom seksuelle ov<strong>er</strong>grep i<br />
virkeligheten og ov<strong>er</strong>grep som start<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>?<br />
<strong>Seksuelle</strong> ov<strong>er</strong>grep <strong>er</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> av seksuell karakt<strong>er</strong> av barn og unge. I en<br />
NOVA-und<strong>er</strong>søkelse om vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep (Mossige og Stefansen,<br />
2007) vis<strong>er</strong> tallene at den største gruppen utøv<strong>er</strong>e av ov<strong>er</strong>grep <strong>er</strong> venn<strong>er</strong>,<br />
kjærest<strong>er</strong> og bekjente av off<strong>er</strong>et d<strong>er</strong> både off<strong>er</strong> og forøv<strong>er</strong> befinn<strong>er</strong> seg i<br />
tenårene. Forskning vis<strong>er</strong> at det <strong>er</strong> vanlig at off<strong>er</strong>et kjenn<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en og at<br />
ov<strong>er</strong>grepet ikke sjelden skj<strong>er</strong> i en situasjon hun frivillig har oppsøkt (Smette,<br />
Stefansen og Mossige, submitted). Dette har parallell<strong>er</strong> til ov<strong>er</strong>grep som skj<strong>er</strong><br />
ett<strong>er</strong> at kontakt <strong>er</strong> etabl<strong>er</strong>t på <strong>nettet</strong>. Som fl<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> har vist, <strong>er</strong> de<br />
fleste møtene mellom disse menneskene bas<strong>er</strong>t på frivillighet. I de<br />
am<strong>er</strong>ikanske studiene var det fl<strong>er</strong>e unge informant<strong>er</strong> som ga uttrykk for et<br />
ønske om å innlede et seksuelt forhold (Wolak et al., 2008). Kontakt som<br />
etabl<strong>er</strong>es på <strong>nettet</strong> omhandl<strong>er</strong> i utgangspunktet to part<strong>er</strong> som ikke kjenn<strong>er</strong><br />
hv<strong>er</strong>andre fra før. D<strong>er</strong>av t<strong>er</strong>minologien «fremmede». Når et off<strong>er</strong> møt<strong>er</strong> en<br />
«fremmed» ansikt til ansikt <strong>er</strong> det som vist i kapittel 1 ofte ett<strong>er</strong> en lang<br />
p<strong>er</strong>iode d<strong>er</strong> den fremmede har bygget opp relasjonen og skapt et tillitsforhold.<br />
På den måten <strong>er</strong> det likhetstrekk med ov<strong>er</strong>grep som skj<strong>er</strong> uten at<br />
kontakt <strong>er</strong> etabl<strong>er</strong>t <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett, d<strong>er</strong> off<strong>er</strong>et ofte kjenn<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> og ov<strong>er</strong>grepet<br />
skj<strong>er</strong> i en situasjon hun ell<strong>er</strong> han har oppsøkt. I begge situasjon<strong>er</strong> har<br />
utnytt<strong>er</strong>en gj<strong>er</strong>ne vært aktiv i å defin<strong>er</strong>e situasjonen som noe den unge vil og<br />
<strong>er</strong> med på. Det <strong>er</strong> ikke uvanlig at ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> også i m<strong>er</strong> tradisjonelle ov<strong>er</strong>grepsforhold<br />
forsøk<strong>er</strong> å defin<strong>er</strong>e forholdet som et kjærlighetsforhold og/ell<strong>er</strong><br />
som noe den unge vil. Noen av de samme fremgangsmåt<strong>er</strong> for å gjøre den<br />
unge delaktige komm<strong>er</strong> nok til uttrykk i begge typ<strong>er</strong> av ov<strong>er</strong>grepssituasjon<strong>er</strong>.<br />
Men det som kanskje særlig særm<strong>er</strong>k<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett, <strong>er</strong> at den unge<br />
kan få en enda tydelig<strong>er</strong>e opplevelse av å være med på det som skj<strong>er</strong>. Hun<br />
foretar seg fl<strong>er</strong>e valg før hun treff<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>en og som både mens de pågår<br />
og i ett<strong>er</strong>tid, kan oppfattes slik at disse valgene bring<strong>er</strong> henne nærm<strong>er</strong>e<br />
ov<strong>er</strong>grepene. Hun ell<strong>er</strong> han velg<strong>er</strong> selv å gå inn på <strong>nettet</strong>. Den unge velg<strong>er</strong><br />
86<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
selv å involv<strong>er</strong>e seg i chatten med den andre. Og hvis det komm<strong>er</strong> til et<br />
ansikt-til-ansikt møte <strong>er</strong> det hun som selv velg<strong>er</strong> å oppsøke ham.<br />
Vi vet mye om <strong>hvor</strong>dan barn og unge som utsettes for ov<strong>er</strong>grep i det<br />
virkelige liv reag<strong>er</strong><strong>er</strong>, selv i tilfell<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> den unge i utgangspunktet var med<br />
på det ell<strong>er</strong> opplevde en form for frivillighet. En god del av disse strev<strong>er</strong> med<br />
en st<strong>er</strong>k skyldfølelse, selvbebreidels<strong>er</strong> og et dårlig selvbilde (Banyard,<br />
Williams og Siegel, 2004; Bri<strong>er</strong>e og Elliot, 2003). D<strong>er</strong>imot vet vi betydelig<br />
mindre om de som involv<strong>er</strong>es i seksuelle handling<strong>er</strong> <strong>via</strong> møt<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett.<br />
Dette <strong>er</strong> et felt <strong>hvor</strong> det utvilsomt behøves m<strong>er</strong> forskning. Først med et m<strong>er</strong><br />
omfattende og bred<strong>er</strong>e grunnlag i både kvantitativ og kvalitativ forskning kan<br />
vi si noe m<strong>er</strong> om forskjell<strong>er</strong> og likhet<strong>er</strong> mellom <strong>hvor</strong>dan ov<strong>er</strong>grep i og<br />
utenfor <strong>nettet</strong> fremstår og oppleves av de som utsettes.<br />
Manipulasjon, press og tvang i forbindelse med nettmøt<strong>er</strong> <strong>er</strong> en problematikk.<br />
En annen type ov<strong>er</strong>grep <strong>er</strong> d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> op<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> med<br />
ulike lokkemidl<strong>er</strong> for å oppnå at off<strong>er</strong> utfør<strong>er</strong> spesielle handling<strong>er</strong>. Dette kan<br />
være peng<strong>er</strong>, gav<strong>er</strong>, fylle opp kontantkort, lokke med modellkarri<strong>er</strong>e og<br />
lignende. Off<strong>er</strong>et i en slik situasjon kan føle seg presset til å utføre visse<br />
handling<strong>er</strong> som en del av en avtale mellom seg og ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>. Omfanget av<br />
de som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om at de <strong>er</strong> blitt involv<strong>er</strong>t i å bytte seksuelle tjenest<strong>er</strong> mot<br />
slike byttemidl<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> <strong>er</strong> i vår und<strong>er</strong>søkelse ganske lite. Dette <strong>er</strong> i tråd<br />
med tidlig<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> som har vist at salg av seksuelle tjenest<strong>er</strong> <strong>er</strong> et<br />
relativt sjeldent fenomen i denne ald<strong>er</strong>sgruppen, også når det ikke knyttes til<br />
int<strong>er</strong>nett (Hegna og Ped<strong>er</strong>sen 2002; Mossige og Abrahamsen, 2007). Det<br />
synes ikke å være grunnlag for konklusjon<strong>er</strong> for eksempel om at den anonymiteten<br />
int<strong>er</strong>nett tilbyr før<strong>er</strong> til at fl<strong>er</strong>e ungdomm<strong>er</strong> tilbyr sine seksuelle<br />
tjenest<strong>er</strong> h<strong>er</strong> og i større grad enn det som skj<strong>er</strong> på andre arena<strong>er</strong> enn int<strong>er</strong>nett.<br />
De funn vi har present<strong>er</strong>t h<strong>er</strong> (tabell 4.1) tyd<strong>er</strong> iallfall ikke på dette.<br />
Spørsmål som reises <strong>er</strong> om anonymiteten på <strong>nettet</strong> kan flytte grens<strong>er</strong> for<br />
hva som oppleves som akseptabelt å gjøre. Når man ikke treng<strong>er</strong> å skrive<br />
navn, kan en anta at det <strong>er</strong> lett<strong>er</strong>e å for eksempel sende nakenbilde av seg selv<br />
for å fylle opp kontantkortet med peng<strong>er</strong> (Nyman, 2007). Våre funn<br />
indik<strong>er</strong><strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid ikke at dette <strong>er</strong> mange. Spørsmålet <strong>er</strong> om de som gjør<br />
dette på int<strong>er</strong>nett ville ha involv<strong>er</strong>t seg i andre typ<strong>er</strong> situasjon<strong>er</strong> med like stor<br />
fare for å bli seksuelt utnyttet. Er det slik at mens arena<strong>er</strong> og situasjon<strong>er</strong> som<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
87
innebær<strong>er</strong> far<strong>er</strong> for seksuell utnytting kan skifte, så <strong>er</strong> det de samme individ<strong>er</strong><br />
som uansett blir utnyttet, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> det slik at arenaen int<strong>er</strong>nett gjør at fl<strong>er</strong>e står<br />
i fare for å bli utnyttet? Våre funn, både de som si<strong>er</strong> noe om omfanget av salg<br />
av sex <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett og de som si<strong>er</strong> noe om risikofaktor<strong>er</strong> for å oppleve<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep, tyd<strong>er</strong> først og fremst på at det første <strong>er</strong> tilfellet. Altså<br />
at seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep kan skje på ell<strong>er</strong> i tilknytning til<br />
vari<strong>er</strong>ende situasjon<strong>er</strong> og arena<strong>er</strong>, men at den gruppen av individ<strong>er</strong> som <strong>er</strong><br />
mest utsatt <strong>er</strong> m<strong>er</strong> konstant. Dette <strong>er</strong> det gen<strong>er</strong>elle bildet. Men for enkelte<br />
grupp<strong>er</strong>, som ungdom som opplev<strong>er</strong> at de har en homofil seksuell identitet<br />
ell<strong>er</strong> som <strong>er</strong> usikre på sin seksuelle identitet, kan det neppe være tvil om at<br />
int<strong>er</strong>nett represent<strong>er</strong><strong>er</strong> en arena for kontaktetabl<strong>er</strong>ing med ungdomm<strong>er</strong> i en<br />
tilsvarende situasjon og for utprøving av seksuell identitet. For de all<strong>er</strong> fleste<br />
av disse ungdommene oppleves antakelig int<strong>er</strong>nett som en positiv arena fordi<br />
dette <strong>er</strong> en relativt ukomplis<strong>er</strong>t og anonym måte å treffe andre ungdomm<strong>er</strong><br />
på. Men som tall i vår und<strong>er</strong>søkelse vis<strong>er</strong>, <strong>er</strong> også faren for å bli utnyttet<br />
absolutt til stede. Og når mange i denne gruppen begir seg ut på nettsted<strong>er</strong><br />
<strong>hvor</strong> de kan treffe andre i samme situasjon, som til dels kan være usikre på<br />
egen seksuell identitet, kan dette forklare <strong>hvor</strong>for vi finn<strong>er</strong> at forholdsvis<br />
mange i den samme gruppen opplev<strong>er</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep.<br />
Er risikofaktorene forskjellig?<br />
Det kan være int<strong>er</strong>essant å se om forhold som øk<strong>er</strong> sannsynligheten for at<br />
barn og unge blir utsatt for ov<strong>er</strong>grep i det virkelige liv <strong>er</strong> de samme som for<br />
dem som blir utsatt for ov<strong>er</strong>grep knyttet til int<strong>er</strong>nett. Slike forhold omtal<strong>er</strong> vi<br />
h<strong>er</strong> som risikofaktor<strong>er</strong>. I en rapport om vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep fra 2007<br />
ble risikofaktorene delt i individuelle og kontekstuelle (Mossige og Stefansen,<br />
2007). Blant kontekstuelle risikofaktor<strong>er</strong> var det to variabl<strong>er</strong> som utm<strong>er</strong>ket<br />
seg spesielt ved at begge bidro til en klar økning i sannsynligheten for å<br />
rapport<strong>er</strong>e om å ha opplevd seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Den første var å ha sett mor<br />
b<strong>er</strong>uset fl<strong>er</strong>e gang<strong>er</strong>. Den andre var et middels godt ell<strong>er</strong> dårlig forhold til<br />
egne foreldre. Begge variablene omhandl<strong>er</strong> foreldr<strong>er</strong>ollen og begge kan<br />
antyde redus<strong>er</strong>t omsorgsevne fra foreldrenes side (Abrahamsen og Mossige,<br />
2007). I vår und<strong>er</strong>søkelse <strong>er</strong> det svært få som rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> om seksuelle ov<strong>er</strong>grep<br />
<strong>hvor</strong> kontakt etabl<strong>er</strong>es <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for vanskelig å<br />
88<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
sammenlikne risikofaktor<strong>er</strong> for ov<strong>er</strong>grep som finn<strong>er</strong> sted uten tilknytning til<br />
int<strong>er</strong>nett med risikofaktor<strong>er</strong> for ov<strong>er</strong>grep som skj<strong>er</strong> <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett bas<strong>er</strong>t på vårt<br />
mat<strong>er</strong>iale. Ut fra dette mat<strong>er</strong>ialet kan vi d<strong>er</strong>imot se på risikofaktor<strong>er</strong> for å<br />
oppleve seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett. Som beskrevet i kapittel tre i denne<br />
rapporten s<strong>er</strong> det ut for at en negativ foreldr<strong>er</strong>elasjon slår st<strong>er</strong>kt ut, både for<br />
gutt<strong>er</strong> og jent<strong>er</strong>, som en risikofaktor for det å oppleve seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett. Dette <strong>er</strong> også i tråd med hva noen int<strong>er</strong>nasjonale studi<strong>er</strong> vis<strong>er</strong>. I<br />
den am<strong>er</strong>ikanske und<strong>er</strong>søkelsen YISS-1, rapport<strong>er</strong>te de som hadde opplevd<br />
seksuelle oppm<strong>er</strong>ksomhet fra fremmede på <strong>nettet</strong> om et konfliktfylt forhold<br />
til egne foreldre (Mitchell, Finkelhor og Wolak, 2001).<br />
Tidlig<strong>er</strong>e norske studi<strong>er</strong> av ov<strong>er</strong>grep som skj<strong>er</strong> utenom int<strong>er</strong>nett<br />
(Abrahamsen og Mossige, 2007) vis<strong>er</strong> at fl<strong>er</strong>e individuelle risikofaktor<strong>er</strong> som<br />
fl<strong>er</strong>e samleiepartn<strong>er</strong>e, narkotika og alkoholrus og dårlig psykologisk fung<strong>er</strong>ing,<br />
økte risikoen for å rapport<strong>er</strong>e om seksuelle ov<strong>er</strong>grep. Tidlig<strong>er</strong>e am<strong>er</strong>ikanske<br />
studi<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> at dårlig psykologisk fung<strong>er</strong>ing øk<strong>er</strong> risikoen for å bli utsatt for<br />
ov<strong>er</strong>grep, uavhengig av om kontakten har oppstått på <strong>nettet</strong> ell<strong>er</strong> ikke. I den<br />
all<strong>er</strong>ede ref<strong>er</strong><strong>er</strong>te und<strong>er</strong>søkelsen YISS-1 (Mitchell et al., 2001), rapport<strong>er</strong>te de<br />
som hadde opplevd negativ oppm<strong>er</strong>ksomhet fra int<strong>er</strong>nettkontakt<strong>er</strong> også om<br />
sosiale int<strong>er</strong>aksjonsproblem<strong>er</strong> og depresjon. I vår und<strong>er</strong>søkelse finn<strong>er</strong> vi at de<br />
individuelle risikofaktor<strong>er</strong> for å oppleve seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på int<strong>er</strong>nett ikke<br />
har like stor betydning som de kontekstuelle.<br />
Hva si<strong>er</strong> resultatene om behovet for forebyggende<br />
innsats?<br />
Int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> en arena og en teknologi som ikke i seg selv skap<strong>er</strong> forutsetning<strong>er</strong><br />
for at barn og ungdom kan komme til å bli seksuelt utnyttet av andre jevnaldrende<br />
ell<strong>er</strong> av voksne. Tallene i denne und<strong>er</strong>søkelsen indik<strong>er</strong><strong>er</strong> at det først<br />
og fremst <strong>er</strong> en arena <strong>hvor</strong> de som <strong>er</strong> sårbare for å bli utsatt for seksuell<br />
utnytting i andre sammenheng<strong>er</strong>, også løp<strong>er</strong> en risiko for å bli utnyttet <strong>via</strong><br />
<strong>nettet</strong>. Det <strong>er</strong> blitt hevdet at noen særegenhet<strong>er</strong> ved int<strong>er</strong>nett selv, som at<br />
aktørene <strong>er</strong> anonyme og at de hv<strong>er</strong> for seg velg<strong>er</strong> å samhandle, kan skape<br />
grunnlag for et fri<strong>er</strong>e spill<strong>er</strong>om for potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e og en opplevelse<br />
blant de utsatte av at de vil ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> med på det som skj<strong>er</strong>. Fri<strong>er</strong>e spill<strong>er</strong>om for<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
89
potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e <strong>er</strong> sannsynligvis en side ved int<strong>er</strong>nett vi ikke kan se<br />
bort fra. Men for barn og unge på int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> situasjonen m<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>tydig enn<br />
at dette mediet gjør dem til tilgjengelige ofre for andre. Det at kontakten<br />
med nye bekjentskap<strong>er</strong> fra <strong>nettet</strong> foregår i fl<strong>er</strong>e steg og at det ikke <strong>er</strong> ansikttil-ansikt<br />
kontakt før eventuelt et godt stykke ut i denne stegvise prosessen,<br />
gir også de unge mulighet<strong>er</strong> und<strong>er</strong>veis for å tenke gjennom hva de vil og<br />
<strong>hvor</strong>dan de skal handle når neste steg skal tas. Har de først direkte og fysisk<br />
kontakt med et individ som har til hensikt å utnytte dem seksuelt, blir<br />
handlingsalt<strong>er</strong>nativene med en gang betydelig m<strong>er</strong> begrenset.<br />
De fleste ungdomm<strong>er</strong> styr<strong>er</strong> unna situasjon<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> de kan bli seksuelt<br />
utnyttet <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett. Det at det <strong>er</strong> en del potensielle ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong>e som gj<strong>er</strong>ne<br />
benytt<strong>er</strong> seg av den muligheten <strong>nettet</strong> gir dem til å etabl<strong>er</strong>e kontakt med<br />
mulige ofre, gjør det likevel viktig å immunis<strong>er</strong>e flest mulig i barne- og<br />
ungdomsbefolkningen mot å la seg utnytte. Spørsmålet blir da om vi har<br />
tilgang til tiltak som <strong>er</strong> virkningsfulle ov<strong>er</strong>for andre barn og ungdom enn de<br />
som all<strong>er</strong>ede unngår å gjøre seg sårbare for ov<strong>er</strong>grep <strong>via</strong> <strong>nettet</strong>? I denne<br />
und<strong>er</strong>søkelsen har vi sett at barn som <strong>er</strong> sårbare bl.a. <strong>er</strong> kjennetegnet av at de<br />
har problemfylte relasjon<strong>er</strong> til egne foreldre. Da <strong>er</strong> det ikke sikk<strong>er</strong>t at<br />
foreldreinformasjon <strong>er</strong> et sikk<strong>er</strong>t kort å satse på for at de skal veilede sine<br />
egne barn i d<strong>er</strong>es atf<strong>er</strong>d på int<strong>er</strong>nett. Saklig informasjon til foreldregruppen<br />
bør likevel være et tiltak først og fremst for at de skal vite hva det drei<strong>er</strong> seg<br />
om. Men dette vil antakelig ikke beskytte de mest sårbare blant de unge.<br />
Forebygging kan i all hovedsak deles inn i to hovedretning<strong>er</strong>. På den<br />
ene siden informasjon og kunnskap om int<strong>er</strong>nett som rettes mot barn og<br />
ungdom gen<strong>er</strong>elt. På den andre siden tiltak for den mest sårbare gruppen. Et<br />
forslag til forebygging mot barn og ungdom gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> knyttet til en<br />
bevisstgjøring av utfordring<strong>er</strong> ved nettatf<strong>er</strong>d. Dette arbeidet <strong>er</strong> godt etabl<strong>er</strong>t,<br />
men må stadig vid<strong>er</strong>eutvikles og oppdat<strong>er</strong>es i takt med økt bruk av int<strong>er</strong>nett.<br />
Vi kan tenke oss fl<strong>er</strong>e tiltak rettet inn mot den sårbare gruppen. For det<br />
første tiltak ov<strong>er</strong>for de enkelte nettsted<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> barn og ungdom kan bli<br />
utnyttet, for eksempel ved at de som driv<strong>er</strong> de aktuelle nettstedene får et<br />
særlig ansvar for å følge med på den aktiviteten som foregår d<strong>er</strong> og registr<strong>er</strong>e<br />
aktivitet som kan tyde på at bestemte aktør<strong>er</strong> oppsøk<strong>er</strong> barn og ungdom med<br />
sikte på seksuell utnyttelse. At også barn og ungdom selv gis praktiske<br />
90<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
mulighet<strong>er</strong> til å rapport<strong>er</strong>e om at de utsettes for lovstridig virksomhet på<br />
int<strong>er</strong>nett, slik det nå <strong>er</strong> etabl<strong>er</strong>t en ordning for i Norge med den såkalte «røde<br />
knappen», kan være et hensiktsmessig tiltak. Men tiltakene bør også avspeile<br />
at dette først og fremst <strong>er</strong> et ansvar for de voksne som tilrettelegg<strong>er</strong> for<br />
virksomhet på <strong>nettet</strong>. Når nettselskap<strong>er</strong> etabl<strong>er</strong><strong>er</strong> «mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong>» på <strong>nettet</strong> kan<br />
dette oppfattes som at de tar noe av det ansvaret som de bør ta. Et siste tiltak<br />
kan være opprettelse av t<strong>er</strong>apeutiske tilbud for eksempel fra BUP, ov<strong>er</strong>for<br />
barn og unge som all<strong>er</strong>ede har negative <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> med <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> ell<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep<br />
knyttet til int<strong>er</strong>nett. Slike tiltaksprosjekt som mod<strong>er</strong>ator på nettsamfunn<br />
og t<strong>er</strong>apeutiske tilbud finnes all<strong>er</strong>ede i henholdsvis Danmark og Sv<strong>er</strong>ige. I det<br />
følgende s<strong>er</strong> vi nærm<strong>er</strong>e på <strong>hvor</strong>dan noen av disse tiltakene kan arte seg.<br />
Økt bevisstgjøring<br />
I arbeidet for å forebygge mobbing, seksuell trakass<strong>er</strong>ing og ov<strong>er</strong>grep, har det<br />
lenge eksist<strong>er</strong>t et viktig samarbeid mellom politiet og ulike organisasjon<strong>er</strong><br />
(Redd Barna, Barnevakten), forvaltningsorgan (datatilsynet, medietilsynet)<br />
og nettsid<strong>er</strong> (dubestemm<strong>er</strong>.no, nettvett.no) for å øke barns sikk<strong>er</strong>het på<br />
<strong>nettet</strong>. Noe av dette arbeidet har som mål å bekjempe seksuelle ov<strong>er</strong>grep mot<br />
barn (kripos.no). Dette <strong>er</strong> den mest alvorlige konsekvensen av møt<strong>er</strong> skjedd<br />
ett<strong>er</strong> kontakt etabl<strong>er</strong>t på <strong>nettet</strong>. Det <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid viktig å fortsette å fokus<strong>er</strong>e<br />
på annen risikoatf<strong>er</strong>d på <strong>nettet</strong>. Fl<strong>er</strong>e nettsted<strong>er</strong> har normalis<strong>er</strong>t seksualis<strong>er</strong>t<br />
atf<strong>er</strong>d på <strong>nettet</strong> og oppfordret til å legge ut bild<strong>er</strong> og film<strong>er</strong> av seg selv. Disse<br />
sidene har liten ell<strong>er</strong> ingen kontroll ov<strong>er</strong> ald<strong>er</strong> på de som opprett<strong>er</strong> profil. I<br />
2005 anmeldte Redd Barna og Barnevakten fl<strong>er</strong>e slike nettsted<strong>er</strong> d<strong>er</strong> barn<br />
oppfordres til å legge ut bild<strong>er</strong> av seg selv – ofte av svært <strong>er</strong>otisk og utfordrende<br />
karakt<strong>er</strong> – for brudd på Straffeloven § 204a. Anmeldelsen <strong>er</strong> viktig for<br />
å vise at voksne tar ansvar for å beskytte barn og unge. Noen barn og unge<br />
legg<strong>er</strong> ut seksualis<strong>er</strong>te bild<strong>er</strong> og film<strong>er</strong> av seg selv uten å tenke på konsekvensene<br />
det kan få i form av negativ seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet fra andre.<br />
Slike bild<strong>er</strong> og film<strong>er</strong> blir i prinsippet tilgjengelig på <strong>nettet</strong> til evig tid (Aas-<br />
Hansen, 2007) og kan havne i feil hend<strong>er</strong>. Informasjon om <strong>hvor</strong>dan man<br />
håndt<strong>er</strong><strong>er</strong> en slik situasjon om den oppstår, blir viktig for apparatet rundt<br />
barn og unge.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
91
I denne und<strong>er</strong>søkelsen s<strong>er</strong> vi at det <strong>er</strong> langt vanlig<strong>er</strong>e å oppleve mobbing<br />
og seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på <strong>nettet</strong>, enn det <strong>er</strong> å oppleve ov<strong>er</strong>grep ett<strong>er</strong> at<br />
kontakt <strong>er</strong> etabl<strong>er</strong>t <strong>via</strong> <strong>nettet</strong>. Det <strong>er</strong> nødvendig at forebyggende arbeid fortsett<strong>er</strong><br />
å omhandle begge disse risikoområdene. Å skape en kritisk holdning til<br />
bruk av egne bild<strong>er</strong>, film<strong>er</strong> og p<strong>er</strong>sonlig informasjon som legges ut på <strong>nettet</strong><br />
kan redus<strong>er</strong>e sjansen for at barn og unge mottar negativ seksuell oppm<strong>er</strong>ksomhet<br />
om seg selv. Samtidig som man unngår at p<strong>er</strong>sonlige bild<strong>er</strong> som var<br />
tiltenkt p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> man kjenn<strong>er</strong>, vid<strong>er</strong>eformidles og distribu<strong>er</strong>es til andre. I<br />
tillegg må informasjonsarbeidet inneholde kunnskap om <strong>hvor</strong>dan barn og<br />
unge selv avdekk<strong>er</strong> forsøk på utnytting av mennesk<strong>er</strong> de ikke kjenn<strong>er</strong>. Til<br />
dette har Kripos i disse dag<strong>er</strong> innført tiltaket «rød knapp» som skal synliggjøre<br />
politiets tilstedeværelse på <strong>nettet</strong>. Knappen kan man selv opprette på<br />
sin nettside og ved et klikk vil barn og unge kunne melde om uønsket atf<strong>er</strong>d<br />
d<strong>er</strong>som de blir utsatt for dette. Dette tiltaket kan gi barn og unge selv en<br />
kanal for å si fra og send<strong>er</strong> et signal ut om at utnytting og ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong><br />
blir tatt på alvor. Spørsmålet <strong>er</strong> naturligvis om barn opplev<strong>er</strong> at det <strong>er</strong> relevant<br />
å benytte seg av en slik ordning og om de opplev<strong>er</strong> situasjon<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong><br />
som gjør det nærliggende for den unge å ta ordningen i bruk.<br />
Det pågår et omfattende og målbevisst arbeid for å bevisstgjøre barn og<br />
ungdom om risikoatf<strong>er</strong>d på int<strong>er</strong>nett, blant annet i regi av Redd Barna og<br />
Barnevakten. Denne und<strong>er</strong>søkelsen gir ingen holdepunkt<strong>er</strong> for å si noe om<br />
betydningen av dette arbeidet, men det <strong>er</strong> grunn til å tro at problemene<br />
hadde hatt et større omfang hvis slikt arbeid ikke hadde vært gjort. SAFT/<br />
Trygg bruk-und<strong>er</strong>søkelsene vis<strong>er</strong> at andelen som bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett har økt<br />
forholdsvis markant mellom 2003 og 2008, det samme har andelen som<br />
bruk<strong>er</strong> chattesid<strong>er</strong>. Andelen som gjennomfør<strong>er</strong> nettmøt<strong>er</strong> har også økt, men<br />
økningen <strong>er</strong> langt mindre enn det man kunne forvente gitt økningen i den<br />
gen<strong>er</strong>elle bruken av int<strong>er</strong>nett. Det <strong>er</strong> naturlig å se dette i sammenheng med<br />
det gen<strong>er</strong>elle opplysningsarbeidet som drives, og med det faktum at skolenes<br />
fokus i int<strong>er</strong>nettopplæringen har endret seg fra ren teknisk innføring til<br />
opplæring om trygg bruk (Medietilsynet, 2008). Det faktum at de fleste<br />
«vanlige» barn og ungdomm<strong>er</strong> ikke støt<strong>er</strong> på de problemene vi har diskut<strong>er</strong>t i<br />
sin nettbruk, <strong>er</strong> ingen grunn til å tone ned opplysningsarbeidet blant nettopp<br />
«vanlige» ungdomm<strong>er</strong> – det kan være nettopp denne bevisstheten som gjør at<br />
de <strong>er</strong> rimelig trygge.<br />
92<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong> på nettsamfunn<br />
Nettmøtested<strong>er</strong> og chatt<strong>er</strong>om <strong>er</strong> ofte brukt av barn og unge som et fristed<br />
<strong>hvor</strong> det ikke finnes noen grens<strong>er</strong> for hva som skrives. Et tiltak som <strong>er</strong> direkte<br />
rettet mot <strong>hvor</strong>dan nettsamfunn selv kan føre en viss kontroll ov<strong>er</strong> negativ<br />
nettatf<strong>er</strong>d, <strong>er</strong> å lære opp egne mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong> på hv<strong>er</strong>t nettsted til å identifis<strong>er</strong>e<br />
og håndt<strong>er</strong>e tilfell<strong>er</strong> av mobbing, sjikane, seksuelle tilnærmels<strong>er</strong> og grooming.<br />
Tiltaket med bruk av mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong> <strong>er</strong> hentet fra Red Barnet Danmarks<br />
forebyggende arbeid for å unngå mobbing, seksuelle <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep<br />
på <strong>nettet</strong>. Siden 2001 har Red Barnet Danmark arbeidet forebyggende i<br />
forhold til chat og seksuelle ov<strong>er</strong>grep. I 2001 og i 2005 laget de opplysningskampanjen<br />
www.sikk<strong>er</strong>hetschat.dk som rettet seg mot barn og unge. I 2007<br />
utvidet de arbeidet med en v<strong>er</strong>ktøykasse til SSP-medarbeid<strong>er</strong>e (en gruppe<br />
fagfolk som <strong>er</strong> sentralt plass<strong>er</strong>t for å gi råd til andre voksne på området og<br />
hjelpe barna når konkrete situasjon<strong>er</strong> oppstår). Prosjektets formål var å yte en<br />
informativ og preventiv innsats i forhold til mobbing, trusl<strong>er</strong>, ov<strong>er</strong>grep og<br />
andre form<strong>er</strong> for ulovlige handling<strong>er</strong> som barn og unge kan møte i sin<br />
int<strong>er</strong>nettbruk. Red Barnet har på bakgrunn av disse prosjektene startet et<br />
treningsforløp for mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong> som jobb<strong>er</strong> med møtested<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>. Disse<br />
mod<strong>er</strong>atorene skal beskytte og und<strong>er</strong>vise barn og unge i sikk<strong>er</strong>het på int<strong>er</strong>nett<br />
og vise <strong>hvor</strong>dan man skal bruke informasjonsteknologien ansvarlig. Bakgrunnen<br />
<strong>er</strong> at det har vært en stor int<strong>er</strong>esse og sosial ansvarlighet fra danske<br />
møtested<strong>er</strong>s side. Hensikten med Red Barnets engasjement var å forbrede<br />
kvalifikasjonene til chatmod<strong>er</strong>atorene som har den daglige kontakten med<br />
bruk<strong>er</strong>ne. På denne måten kunne Red Barnet gå på tv<strong>er</strong>s av komm<strong>er</strong>sielle<br />
int<strong>er</strong>essemotsetning<strong>er</strong> og utvikle et treningsprogram som komm<strong>er</strong> alle nettmøtestedene<br />
til gode og som blir en fordel for barn og unge. Bas<strong>er</strong>t på en<br />
gjennomgang av eksist<strong>er</strong>ende treningsprogram for mod<strong>er</strong>ator<strong>er</strong> i Danmark<br />
og fra andre land, har prosjektet samlet inn og utviklet relevante element<strong>er</strong><br />
som skal utgjøre modulene i treningsopplegget. Treningsmodulene vil bli<br />
beskrevet og samlet i en manual som vil legges ut på sikk<strong>er</strong>hetschat.dk for å<br />
være tilgjengelig og for å muliggjøre endring<strong>er</strong> og oppdat<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>. I gjennomføringen<br />
av treningsopplegget vil det bli lagt vekt på feedback fra deltak<strong>er</strong>ne<br />
om innhold og form. Treningsopplegget innehold<strong>er</strong> fem hoveddel<strong>er</strong>: digital<br />
mobbing, allmenn konflikthåndt<strong>er</strong>ing, barn<strong>er</strong>ettighet<strong>er</strong> og mod<strong>er</strong>atorens<br />
etiske regelsett, grooming, forebygging og rapport<strong>er</strong>ingsprosedyr<strong>er</strong>.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
93
Bremsekloss<strong>er</strong> for sårbare barn<br />
De fleste barn og ungdomm<strong>er</strong> som op<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> gjør det ut fra motiv<strong>er</strong><br />
som å ha kontakt med venn<strong>er</strong> og forst<strong>er</strong>ke og utvide eget vennenettv<strong>er</strong>k, og<br />
de kan være nysgj<strong>er</strong>rige på hva som finnes på <strong>nettet</strong>. Det <strong>er</strong> viktig å holde fast<br />
på at nettopp disse motivene <strong>er</strong> de vanlige og fall<strong>er</strong> sammen med barn og<br />
ungdoms motiv<strong>er</strong> for kontaktetabl<strong>er</strong>ing og utvikling av vennenettv<strong>er</strong>k og<br />
bekjentskap<strong>er</strong> også utenom int<strong>er</strong>nett. Dette drei<strong>er</strong> seg om vanlig sosial virksomhet<br />
blant barn og ungdom og må møtes av voksenv<strong>er</strong>denen som sådan.<br />
Noen gjør det nok også ut fra et motiv om å få oppm<strong>er</strong>ksomhet som de ell<strong>er</strong>s<br />
ikke blir gjenstand for. Hvilke faktor<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> bak behovet for å bli sett og få<br />
oppm<strong>er</strong>ksomhet på <strong>nettet</strong>? Noe av svaret på dette spørsmålet kan vi lese ut av<br />
noen av de tallene vi har present<strong>er</strong>t i denne und<strong>er</strong>søkelsen. To av de risikofaktorene<br />
som vi har avdekket for å bli utsatt for <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og for å møte<br />
andre utenfor <strong>nettet</strong>, <strong>er</strong> en dårlig relasjon til egne foreldre og et lite utbygget<br />
vennenettv<strong>er</strong>k. D<strong>er</strong> <strong>hvor</strong> barn ell<strong>er</strong> ungdom har store problem<strong>er</strong> i forhold til<br />
egne foreldre, kan det også være problem<strong>er</strong> blant disse med å etabl<strong>er</strong>e gode<br />
og trygge relasjon<strong>er</strong> til andre. De vil i utgangspunktet sannsynligvis savne det<br />
å bli sett og bekreftet av andre og d<strong>er</strong>med begi seg ut på <strong>nettet</strong> med et ønske<br />
om å bli sett på en ell<strong>er</strong> annen måte. De vil også være mindre i stand til å<br />
vurd<strong>er</strong>e om det <strong>er</strong> grunn til å ha tillit til andre de møt<strong>er</strong>. Både empiriske<br />
studi<strong>er</strong> og tilknytningsteori indik<strong>er</strong><strong>er</strong> dette (Mossige og Abrahamsen, 2007).<br />
Det vil være grunn til å forvente at barn og ungdom som har særlig dårlige<br />
relasjon<strong>er</strong> til egne foreldre vil være m<strong>er</strong> sårbare for å la seg involv<strong>er</strong>e i relasjon<strong>er</strong><br />
<strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett <strong>hvor</strong> de lar seg utnytte seksuelt. Barn og ungdom som<br />
opplev<strong>er</strong> å ha få venn<strong>er</strong> kan ha forhåpning<strong>er</strong> om å finne det de savn<strong>er</strong> på<br />
int<strong>er</strong>nett.<br />
For noen av de barna og ungdommene vi snakk<strong>er</strong> om h<strong>er</strong> vil det nok<br />
være behov for et t<strong>er</strong>apeutisk behandlingstilbud som kan hjelpe dem i<br />
forhold til problem<strong>er</strong> med å etabl<strong>er</strong>e trygg og tillitsfull kontakt med andre og<br />
med å etabl<strong>er</strong>e et vennenettv<strong>er</strong>k. Det vil sannsynligvis ikke holde med å<br />
inform<strong>er</strong>e dem om farene på int<strong>er</strong>nett. D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> det viktig at det finnes et<br />
slikt behandlingstilbud med t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong> som <strong>er</strong> skol<strong>er</strong>te i <strong>hvor</strong>dan de kan<br />
håndt<strong>er</strong>e situasjon<strong>er</strong> d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grep og seksuell utnytting all<strong>er</strong>ede har skjedd <strong>via</strong><br />
<strong>nettet</strong>. I Sv<strong>er</strong>ige har Univ<strong>er</strong>sitetssykehuset i Linköping startet et online-<br />
94<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
prosjekt und<strong>er</strong> sin barne- og ungdomspsykiatriske avdeling, BUP Elefanten.<br />
BUP Elefantens onlineprosjekt startet i 2005 ett<strong>er</strong> en kartlegging av And<strong>er</strong>s<br />
Nyman om barns int<strong>er</strong>nettvan<strong>er</strong> og <strong>er</strong>faring<strong>er</strong> på <strong>nettet</strong>. Målet med kartleggingen<br />
var å lære m<strong>er</strong> om <strong>hvor</strong>dan barn kommunis<strong>er</strong><strong>er</strong> på <strong>nettet</strong> og få<br />
kunnskap om risiko og mulighet<strong>er</strong> som kan oppstå. Hvordan barn påvirkes<br />
av <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> på <strong>nettet</strong> og hvilke <strong>er</strong>faring<strong>er</strong>, tank<strong>er</strong> og følels<strong>er</strong> som <strong>er</strong> knyttet<br />
til disse krenkelsene var viktige spørsmål å få svar på. Prosjektet ønsket svar på<br />
om risikofaktorene <strong>er</strong> forskjellige for barn som <strong>er</strong> utsatt for ov<strong>er</strong>grep <strong>via</strong> <strong>nettet</strong><br />
og for barn som <strong>er</strong> utsatt for ov<strong>er</strong>grep som ikke skj<strong>er</strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong>. Arbeidet omfatt<strong>er</strong><br />
behandling, gruppet<strong>er</strong>api, styrking av et nasjonalt nettv<strong>er</strong>k, og utforming<br />
av spørreskjema til t<strong>er</strong>apeut<strong>er</strong> og forskning.<br />
For behandling av <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong> har BUP Vasa<br />
startet gruppet<strong>er</strong>api (Nyman 2007). Ett<strong>er</strong> at tilbudet om slik behandling ble<br />
lans<strong>er</strong>t tok det lang tid før behovet meldte seg. Først tre år ett<strong>er</strong> oppstart<br />
begynte folk å oppsøke tilbudet. Resultat<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>vju<strong>er</strong> med barn utsatt for<br />
<strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep i forbindelse med int<strong>er</strong>nett, vis<strong>er</strong> at det finnes nye<br />
typ<strong>er</strong> følels<strong>er</strong> knyttet til <strong>er</strong>faringen med ov<strong>er</strong>grep på <strong>nettet</strong>. Dynamikken i<br />
relasjonene <strong>er</strong> forskjellig fra andre ov<strong>er</strong>grep, og barna opplev<strong>er</strong> å være m<strong>er</strong><br />
delaktig og oppsøkende. Dette gjør ofrenes opplevelse ann<strong>er</strong>ledes enn andre<br />
som har opplevd ov<strong>er</strong>grep og barna <strong>er</strong> vanskelig å få engasj<strong>er</strong>t i t<strong>er</strong>api. I et<br />
slik behandlingstilbud s<strong>er</strong> det ut som om gruppet<strong>er</strong>api bør inngå slik at barna<br />
kan se at andre har opplevd det samme og sammen løse eventuelle misforståels<strong>er</strong><br />
om skyld i ov<strong>er</strong>grepet.<br />
Avslutning<br />
Denne rapporten har gjennomgått norsk og int<strong>er</strong>nasjonal forskning om<br />
ov<strong>er</strong>grep mot barn og ungdom d<strong>er</strong> mobiltelefon<strong>er</strong> og (særlig) int<strong>er</strong>nett har<br />
vært et middel, og present<strong>er</strong>t nye data fra en norsk und<strong>er</strong>søkelse som tar opp<br />
disse temaene. Et hovedfunn <strong>er</strong> at de fleste ungdomm<strong>er</strong> ikke opplev<strong>er</strong><br />
ubehagelighet<strong>er</strong> når de bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett. Blant de som opplev<strong>er</strong> ubehagelige<br />
ting <strong>er</strong> det vanligste å få spørsmål om å ha sex ell<strong>er</strong> sende bild<strong>er</strong> med seksuelt<br />
tilsnitt. De fleste ungdommene ignor<strong>er</strong><strong>er</strong> slike henvendels<strong>er</strong>, og opplev<strong>er</strong><br />
dem hell<strong>er</strong> ikke som alvorlige <strong>krenkels<strong>er</strong></strong>. Noen ungdomm<strong>er</strong> <strong>er</strong> likevel klart<br />
m<strong>er</strong> utsatte enn andre, og funnene i denne rapporten – i likhet med funn fra<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
95
tilsvarende und<strong>er</strong>søkels<strong>er</strong> i andre land – tyd<strong>er</strong> på at det <strong>er</strong> de samme ungdommene<br />
som <strong>er</strong> sårbare «offline» som <strong>er</strong> sårbare på int<strong>er</strong>nett. Int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> en<br />
ny arena d<strong>er</strong> forholdsvis kjente fenomen<strong>er</strong> spill<strong>er</strong> seg ut.<br />
På int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> så å si alt mulig. Ved hjelp av et par klikk kan man få<br />
tilgang til v<strong>er</strong>dens beste kunstmuse<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> største bibliotek<strong>er</strong>, man kan lese<br />
Bibelen ell<strong>er</strong> Koranen ell<strong>er</strong> diskut<strong>er</strong>e betydningen av klimaendring<strong>er</strong> for<br />
v<strong>er</strong>dens isbjørnbestand. To nye klikk, og man befinn<strong>er</strong> seg på ei webside som<br />
glorifis<strong>er</strong><strong>er</strong> selvskading ell<strong>er</strong> anoreksi, applaud<strong>er</strong><strong>er</strong> massemord, ell<strong>er</strong> present<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
grov voldsporno. Den uendelige tilgjengeligheten still<strong>er</strong> store krav til<br />
nettbruk<strong>er</strong>ens egen kompetanse. Ungdom bruk<strong>er</strong> int<strong>er</strong>nett til å skaffe seg<br />
informasjon, og til å eksp<strong>er</strong>iment<strong>er</strong>e med identitet<strong>er</strong> og tøye sine egne<br />
grens<strong>er</strong>. Denne utprøvingen skal de ha lov til, og i en ideell v<strong>er</strong>den kan<br />
ungdom prøve seg fram uten å risik<strong>er</strong>e å møte voksne som vil bruke dem til<br />
sine egne formål. Men så lenge det finnes ungdom og voksne som bruk<strong>er</strong><br />
den beskyttende anonymiteten på int<strong>er</strong>nett til å opptre krenkende ell<strong>er</strong><br />
utfordr<strong>er</strong> andres grens<strong>er</strong>, treng<strong>er</strong> ungdom kunnskap om <strong>hvor</strong>dan de skal<br />
unngå vanskelige situasjon<strong>er</strong>, og <strong>hvor</strong>dan de kan håndt<strong>er</strong>e disse situasjonene<br />
når de oppstår. Dette b<strong>er</strong>ør<strong>er</strong> den vanskelige balansegangen mellom tillit og<br />
skepsis i møtet med andre mennesk<strong>er</strong>. Den viktigste kompetansen ungdom<br />
kan ha på int<strong>er</strong>nett <strong>er</strong> den samme som <strong>er</strong> viktig i livet for øvrig: trygghet på<br />
seg selv og respekt for egne og andres grens<strong>er</strong>.<br />
Det <strong>er</strong> viktig at voksne ikke demonis<strong>er</strong><strong>er</strong> int<strong>er</strong>netts betydning og far<strong>er</strong><br />
for barn. Barn opplev<strong>er</strong> i hovedsak positive relasjon<strong>er</strong> til venn<strong>er</strong> og bekjente<br />
på int<strong>er</strong>nett og at int<strong>er</strong>nett har hatt en positiv betydning i d<strong>er</strong>es liv. Den<br />
svenske forsk<strong>er</strong>en Dunkels (2007, s. 17) har vist at barn selv utvikl<strong>er</strong> mange<br />
motstrategi<strong>er</strong> for å unngå int<strong>er</strong>netts skyggesid<strong>er</strong> som de har utviklet til dels<br />
alene og sammen med jevnaldrende. M<strong>er</strong> kunnskap om dette kan også være<br />
viktig i det vid<strong>er</strong>e arbeidet med å forhindre <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> og ov<strong>er</strong>grep mot barn<br />
og unge <strong>via</strong> int<strong>er</strong>nett.<br />
96<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Summary<br />
This report presents results from the LUVO survey (Longitudinal survey on<br />
violence and abuse), which was carried out in 2007. The survey is based on<br />
responses from 7033 students in their final year of secondary schooling (18year<br />
olds). The questionnaire included questions about threatening and<br />
abusive behaviour communicated <strong>via</strong> mobile phones and the int<strong>er</strong>net, which<br />
are the topics discussed in this report. Key questions include (1) how many<br />
children and young people exp<strong>er</strong>ience sexual attention and/ or abuse <strong>via</strong><br />
mobile phones and the int<strong>er</strong>net, (2) How many children and young people<br />
meet web-contacts face-to-face, and how many of these meetings end in sexual<br />
abuse, and (3) Are some categories of children and young people more vuln<strong>er</strong>able<br />
than oth<strong>er</strong>s to online sexual attention, and more likely to meet cyb<strong>er</strong>contact<br />
off-line? If so, what charact<strong>er</strong>ises the most vuln<strong>er</strong>able youngst<strong>er</strong>s?<br />
The report concludes that relatively few children and young people<br />
have exp<strong>er</strong>ienced bullying or harassment <strong>via</strong> mobile phones or the int<strong>er</strong>net.<br />
Also, v<strong>er</strong>y few have been abused in the contexts of off-line meetings with<br />
cyb<strong>er</strong>-contacts. What is common is to receive sexual advances on the<br />
int<strong>er</strong>net. A large proportion of our respondents, particularly among girls,<br />
have been asked to send sexual photos of themselves and/ or asked if they<br />
want to have sex, and/ or they have felt violated by crude sexual language on<br />
the int<strong>er</strong>net. The report furth<strong>er</strong> shows that the factors that increase young<br />
people’s risk of int<strong>er</strong>net solicitation are the same risk factors that make them<br />
more vuln<strong>er</strong>able to sexual abuse more gen<strong>er</strong>ally. These insights form the basis<br />
for the concluding discussion of preventive measures.<br />
How many children and young people exp<strong>er</strong>ience sexual<br />
solicitation and harassment <strong>via</strong> mobile phones and the<br />
int<strong>er</strong>net?<br />
Relatively few participants in the survey have exp<strong>er</strong>ienced bullying or<br />
harassment by SMS or been victims of rumours on the int<strong>er</strong>net. Girls are<br />
more exposed than boys.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
97
The most common exp<strong>er</strong>ience is to have been bullied ov<strong>er</strong> the mobile<br />
phone, the second most common occurrence is to have received<br />
threatening or obscene SMS.<br />
The proportions who admit to have subjected oth<strong>er</strong>s to bullying or<br />
harassment are v<strong>er</strong>y low, around 2–3- p<strong>er</strong> cent. Boys admit to such<br />
behaviour somewhat more frequently than girls.<br />
Many young boys, and even more young girls, exp<strong>er</strong>ience sexual<br />
solicitation on the int<strong>er</strong>net. More than 40 p<strong>er</strong> cent of the girls have at one<br />
time or anoth<strong>er</strong> been encouraged to send sexual photos of themselves, one<br />
in four have received suggestions to have sex, and almost as many have<br />
felt violated by crude sexual language in cyb<strong>er</strong>-communication.<br />
Girls are 2–3 times more likely than boys to exp<strong>er</strong>ience eith<strong>er</strong> of these<br />
forms of unwanted sexual attention. All in all, 38 p<strong>er</strong> cent of the respondents<br />
have exp<strong>er</strong>ienced some form of sexual harassment of solicitation on<br />
the int<strong>er</strong>net: 24 p<strong>er</strong> cent of the boys and 48 p<strong>er</strong> cent of the girls.<br />
Contact information<br />
Just und<strong>er</strong> half of the respondents have ev<strong>er</strong> given up their e-mail address<br />
to someone they only knew from the int<strong>er</strong>net. About one in three have<br />
given their phone numb<strong>er</strong>.<br />
Boys are somewhat more likely than girls to give out contact information,<br />
but the gend<strong>er</strong> diff<strong>er</strong>ence is v<strong>er</strong>y small.<br />
Diff<strong>er</strong>ences between groups of young people<br />
Young people who have a negative parental relationship are more likely<br />
than oth<strong>er</strong>s to exp<strong>er</strong>ience sexual solicitation on the int<strong>er</strong>net. The same is<br />
true of young people whose parents have a high consumption of alcohol,<br />
and young people who report that the family’s financial situation is<br />
difficult.<br />
Those who report having few or no friends also have a high<strong>er</strong> risk of<br />
exp<strong>er</strong>iencing sexual solicitation on the int<strong>er</strong>net.<br />
The individual risk factor that has the strongest impact is self-identified<br />
homosexual or bisexual orientation: particularly for boys, but also for<br />
girls.<br />
98<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
In addition, the following charact<strong>er</strong>istics influence the likelihood of<br />
exp<strong>er</strong>iencing online sexual solicitation: having been influenced by alcohol<br />
or drugs at an early age, an early sexual debut, having exp<strong>er</strong>ienced sexual<br />
abuse, and being disabled<br />
How many children and young people meet cyb<strong>er</strong>-contacts<br />
offline, and how often do such meetings involve sexual<br />
harassment or abuse?<br />
35 p<strong>er</strong> cent of the body, and 26 p<strong>er</strong> cent of the girls, have met someone<br />
face-to-face who they initially made contact with on the int<strong>er</strong>net. Almost<br />
all of these have also given their contact information to web contacts.<br />
Less than five p<strong>er</strong> cent of these meetings with cyb<strong>er</strong>-contacts have<br />
involved any form of sexual harassment or abuse.<br />
The most common occurrence – mentioned by 4,6 p<strong>er</strong> cent of girls, and<br />
1,8 p<strong>er</strong> cent of the boys who had met cyb<strong>er</strong>-contacts offline – is that their<br />
cyb<strong>er</strong>-friend tried to talk them into having sex.<br />
1,5 p<strong>er</strong> cent of the girls, and 0,7 p<strong>er</strong> cent of the boys, reported being<br />
pressured or threatened into having sex in the context of a meeting with a<br />
cyb<strong>er</strong>-contact.<br />
The p<strong>er</strong>petrator in these situations are normally contacts from chatrooms.<br />
They are normally oth<strong>er</strong> young people, more rarely adults.<br />
Who meets cyb<strong>er</strong>-contacts?<br />
Homosexual, lesbian and bisexual youth are far more likely to report<br />
meeting cyb<strong>er</strong>-contacts than het<strong>er</strong>osexual youth. The same is true for<br />
young people with disabilities.<br />
The same factors influence the probability of having had offline meetings<br />
that influence the probability of exp<strong>er</strong>iencing online solicitation: a negative<br />
parental relationship, high alcohol consumption among parents, a poor<br />
financial situation. For girls proportions are also high<strong>er</strong> among those who<br />
had early exp<strong>er</strong>iences with alcohol or sexual int<strong>er</strong>course, and among those<br />
who have exp<strong>er</strong>ienced sexual abuse. These factors also matt<strong>er</strong>s for boys, but<br />
the impact is weak<strong>er</strong> and less systematic.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
99
Implications for preventive measures<br />
Some measures have already been taken to increase awareness of<br />
potential int<strong>er</strong>net risks among children and young people. Our results<br />
indicate that these measures have been successful, and we encourage the<br />
continuance and furth<strong>er</strong> development of this work.<br />
Measures targeted at the most vuln<strong>er</strong>able groups:<br />
100<br />
− Int<strong>er</strong>net communities should employ mod<strong>er</strong>ators with a particular<br />
responsibility for monitoring activities and regist<strong>er</strong>ing suspicious<br />
behaviour.<br />
− Children and young people should have an easy way to report any<br />
dubious or illegal contact or contact attempts. One example that is<br />
already in place is the police’s “red button”.<br />
Anoth<strong>er</strong> suggestion is the establishment of specialised th<strong>er</strong>apeutic facilities<br />
targeting children and young people who have been victimised by online or<br />
int<strong>er</strong>net-related harassment and abuse.<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Ref<strong>er</strong>ans<strong>er</strong><br />
Aas-Hansen, S. (2007). På nett med barna? Et hefte om barn og unges int<strong>er</strong>nettbruk.<br />
Redd Barna Rapport 01/2007.<br />
Aas-Hansen, A. (2004). Barn som møt<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>grip<strong>er</strong> på int<strong>er</strong>nett. Fokus på rettspraksis.<br />
Oslo: Redd Barna 2/2004.<br />
Banyard, V., L., Williams, L. M., & Sioegel, J. S. (2004). Childhood Sexual<br />
Abuse: A gend<strong>er</strong> p<strong>er</strong>spective on context and consequences. Child Maltreatment, (3)<br />
9,223–238.<br />
Bargh, J., McKenna, K.Y.A. & Fitzsimons, G. (2002). Can you see the real me?<br />
Activation and expression of the «true self» on the int<strong>er</strong>net. Journal of Social Issues,<br />
58(1), 33–48.<br />
Bri<strong>er</strong>e, J. & Elliot, D.M. (2003). Prevalence and Psychological sequels of selfreported<br />
childhood physical and sexual abuse in a gen<strong>er</strong>al population sample of<br />
men and women. Child Abuse & Neglect, 27,1205–1222.<br />
Dunkels, E. (2005). Nätkultur<strong>er</strong> – vad gjør barn och unga på Int<strong>er</strong>net? Tidsskrift<br />
för lärarutbildning och forskning, nr. 1–2, 41–49.<br />
Dunkels, E. (2007) Bridging the Distance. Childrens Strategies on the Int<strong>er</strong>net.<br />
Print & Media. Umeå Univ<strong>er</strong>sität. Umeå.<br />
Faremoutvalget (2007), Arbeidsgrupp<strong>er</strong>apport (2007). Forebygging av int<strong>er</strong>nettrelat<strong>er</strong>te<br />
ov<strong>er</strong>grep mot barn. Justis- og Politidirektoratet.<br />
http://www.regj<strong>er</strong>ingen.no/kilde/jd/nyh/2007/0012/DDD/PDFV/305458faremo-rapport_30.1.2007.pdf.<br />
Finkelhor, D., Mitchell, K.J., & Wolak, J. (2000). Online victimization: A report<br />
on the nation’s youth. Alexandria, VA: National Cent<strong>er</strong> for Missing and Exploited<br />
Children.<br />
Finkelhor, D., Omrod, R. K, Turn<strong>er</strong>, H. & Hamby, S. L. (2005). The<br />
victimization of children and youth: A comprehensive national survey. Child<br />
Maltreatment, 10, 5–25.<br />
Greenfield, P. M & Subrahmanyam K. (2003). Online discourse in a teen<br />
chatroom: New codes and new modes of coh<strong>er</strong>ence in a visual medium. Applied<br />
Develomental Psychology, 24, 713–738.<br />
Hegna, K. og Ped<strong>er</strong>sen, W. (2002). Sex for ov<strong>er</strong>levelse ell<strong>er</strong> skyggebild<strong>er</strong> av kjærlighet.<br />
Ungdom und<strong>er</strong> 18 år som selg<strong>er</strong> seksuelle tjenest<strong>er</strong> NOVA Rapport 5/2002.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
101
Helland, H. & Næss T.(2005): God trivsel, middels motivasjon og liten faglig<br />
medvirkning. En analyse av Elevinspektørene 2004. Skrifts<strong>er</strong>ie 4 (2005). Oslo:<br />
NIFU STEP<br />
Liau, A., Khoo, A. & Ang, P.H. (2005). Factors influencing adolescent’s engagement<br />
in risky int<strong>er</strong>net behavior. Cyb<strong>er</strong>Psychology and Behaviour, Vol. 8(6), 513–<br />
520.<br />
McKenna, K.Y.A., Green, A. & Marci E.J. (2002). Relationship formation on the<br />
int<strong>er</strong>net: What`s the big attraction? Journal of Social Issues, 58(1), 9–31.<br />
Medietilsynet (2008), Trygg bruk-und<strong>er</strong>søkelsen 2008 – en kartlegging av 8 til 18åring<strong>er</strong>s<br />
bruk av digitale medi<strong>er</strong>. Fredrikstad: Medietilsynet.<br />
Mitchell, K.J., Finkelhor, D., & Wolak, J. (2001). Risk factors and impact of<br />
online sexual solicitation of youth. Journal of the Am<strong>er</strong>ican Medical Association, 285<br />
(23), 1–4.<br />
Mitchell, K. & Ybarra, M. (2007). Online behavior of youth who engage in selfharm<br />
provides clues for preventive int<strong>er</strong>vention. Preventive Medicine, 45: 392–396.<br />
Mitchell K.J., Ybarra M. & Finkelhor D. (2007) The relative importance of online<br />
victimization in und<strong>er</strong>standing depression, delinquency, and substance abuse.<br />
Child Maltreatment, 12, 314–324.<br />
Mitchell, K. J., Finkelhor, D., & Wolak, J. (2007a). Online requests for sexual<br />
pictures from youth: Risk factors and incident charact<strong>er</strong>istics. Journal of Adolescent<br />
Health, 41, 196–203.<br />
Mitchell M.L., Finkelhor D. & Wolak J. (2007b) Youth int<strong>er</strong>net us<strong>er</strong>s at risk for<br />
the most s<strong>er</strong>ious online sexual solicitations. Am<strong>er</strong>ican Journal of Preventive<br />
Medicine, 32(6), 532–537<br />
Mitchell K.J., Wolak, J. & Finkelhor, D.(2008). Are blogs putting youth at risk<br />
for online sexual solicitation or harassment? Child Abuse & Neglect, 32, 277–294<br />
Middelton, D., Elliott, I.A., Mandeville- Norden, R. & Beech, A. (2006). An<br />
investigation into the applicability of the Ward and Sieg<strong>er</strong>t Pathways Modell of<br />
child sexual abuse with Int<strong>er</strong>net offend<strong>er</strong>s. Psychology, Crime and Laws, 12(6),<br />
589–603.<br />
Mossige, S. og Abrahamsen, S. (2007). Risiko for revictimis<strong>er</strong>ing i S. Mossige og<br />
K. Stefansen (Red.), Vold og ov<strong>er</strong>grep mor barn og unge. NOVA Rapport 20/07, (s.<br />
133–143). Oslo.<br />
Mossige S., og Stefansen, K. (2007). Vold og seksuelle ov<strong>er</strong>grep mot barn og unge. En<br />
selvrapport<strong>er</strong>ingsstudie blant avgangselev<strong>er</strong> i vid<strong>er</strong>egående skole. NOVA Rapport<br />
20/07.<br />
102<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –
Mossige, S., Ainsaar, M. og Svedin, C.G. (2007), The Baltic Sea regional study on<br />
adolescents’ sexuality. Oslo: NOVA Rapport nr. 18<br />
Nicolaisen, H. (2008), Nettrelat<strong>er</strong>te ov<strong>er</strong>grep og rettspraksis. Ov<strong>er</strong>grep som følge<br />
av kontaktetabl<strong>er</strong>ing på int<strong>er</strong>nett. Oslo: Redd Barna, rapport nr. 1<br />
Nyman, A. (2007) Abused online. BUP Elefanten (Child and Adolescent<br />
Psychiatric Unit) and the County Council of Öst<strong>er</strong>götland<br />
Næss, T. D. (2005), Mobiltelefonen – mobb<strong>er</strong>nes nye våpen? En kvantitativ og<br />
kvalitativ studie av mobilmobbing blant ungdom. Mast<strong>er</strong>oppgave, Institutt for<br />
Medievitenskap, Univ<strong>er</strong>sitetet i Oslo<br />
O’Connor, R. (2003), A typology of cyb<strong>er</strong>sexploitation and online grooming practices.<br />
Cyb<strong>er</strong>space Research Unit, Univ<strong>er</strong>sity of Central Lancashire<br />
Palm<strong>er</strong>, T. og Stacey, L. (2004), Just one click – sexual abuse of children and young<br />
people through the Int<strong>er</strong>net and mobile telephone technology. Essex: Barnardo’s<br />
Park<strong>er</strong>, G., Tupling, H og Bromwn, L. B: (1979) A parent bonding instrument.<br />
British Journal of Medical Psychology, 52, 1–10.<br />
Pet<strong>er</strong>, J., Valkenburg, P. M. & Schouten, A.P.(2005). Developing a model of<br />
adolescent friendship formation on the Int<strong>er</strong>net. Cyb<strong>er</strong>Psychology & Behavior, Vol.<br />
8 (5), 423–429.<br />
Salmivalli, C. (2007), «Jent<strong>er</strong>s usynlig mobbing». Nyhetsoppslag, Sent<strong>er</strong> for<br />
Atf<strong>er</strong>dsforskning, http://saf.uis.no/nyhet<strong>er</strong>/article6023-667.html, lastet 10.<br />
septemb<strong>er</strong> 2008.<br />
Smette, I. (2004), Ansvar i grenseland. 16-åring<strong>er</strong>s forståelse av seksuell utnytting.<br />
Oslo: NOVA Rapport nr. 13.<br />
Smette, I., Stefansen, K. & Mossige, S. Submitted (June 2008): Responsible victims?<br />
Young people´s conceptions of responsibility and agency in situations of sexual abuse<br />
involving minors and adults.<br />
Storsul, T., Arnseth, H.C, Buch<strong>er</strong>, T., Enli, G., Hontvedt, M. Kløvstad, V. og<br />
Maasø, A. (2008). Nye nettfenomen<strong>er</strong>. Staten og delekulturen, Rapport utgitt av<br />
IMK og ITU, Univ<strong>er</strong>sitetet i Oslo.<br />
Subrahmanyam, K.og Greenfield, P. (2008). "Online communication and<br />
adolescent relationships" Future Of Children 18(1):119–146.<br />
Sørensen, K. og Schrød<strong>er</strong>, K. (2006), «<strong>Seksuelle</strong> ov<strong>er</strong>greb ved børns og unges brug<br />
av chatrum», i Mehlbys, J og Hamm<strong>er</strong>shøj, A. (red.), <strong>Seksuelle</strong> ov<strong>er</strong>grep mod børn og<br />
unge. En antologi om forebyggelse og behandling. København: akf forlag.<br />
– <strong>Seksuelle</strong> <strong>krenkels<strong>er</strong></strong> <strong>via</strong> <strong>nettet</strong> –<br />
103
Torg<strong>er</strong>sen, L. (2004). Ungdoms digitale hv<strong>er</strong>dag. Bruk av PC, Int<strong>er</strong>nett, Tv-spill og<br />
mobiltelefon blant elev<strong>er</strong> på ungdomsskolen og vid<strong>er</strong>egående skole. NOVA Rapport<br />
8/04.<br />
Valkenburg, P.M, Schouten, A.P. & Pet<strong>er</strong>, J. (2005). Adolescents` identity<br />
exp<strong>er</strong>ience on the int<strong>er</strong>net. New Media & Society, 7(3), 383–402.<br />
Valkenburg, P. M & Pet<strong>er</strong>, J. (2007). Preadolescents` and adolescents` online<br />
communication and their closeness to friends. Developmental Psychology, 42 (2),<br />
267–277.<br />
Vatn, A. Bj<strong>er</strong>tness, E. og Lien, L. (2007). «Mobbing og helseplag<strong>er</strong> hos barn og<br />
ungdom». Tidsskrift for den Norske Lægeforening 127:1941–4.<br />
Wolak, J., Finkelhor, D. and Mitchell, K.J. (2004). Int<strong>er</strong>net-initiated sex crimes<br />
against minors: Implications for prevention based on findings from a national<br />
study. Journal of Adolescent Health, 35(5), 424–433.<br />
Wolak, J., Mitchell, K., and Finkelhor, D. (2006). Online victimization of youth:<br />
Five years lat<strong>er</strong>. National Cent<strong>er</strong> for Missing & Exploited Children Bulletin - #07-06-<br />
025. Alexandria, VA.<br />
Wolak, J., Finkelhor, D., Mitchell, K. L. & Ybarra, M., L. (2008). Online<br />
«predators» and their victims: myths, realities, and implications for prevention and<br />
treatment. Am<strong>er</strong>ican Psychologist, 63 (2), 111–128.<br />
Ybarra M.L, Espelage, D.L. & Mitchell, K. J. (2007). The co-occurrence of int<strong>er</strong>net<br />
harassment and unwanted sexual solicitation victimization and p<strong>er</strong>petration:<br />
association with psychosocial indicators. Journal of Adolescent Health, 41, 31–41.<br />
Young Canadians in a Wired World Phase I<br />
http://www.media-awareness.ca/english/research/ycww/index.cfm<br />
Young Canadians in a Wired World Phase II<br />
http://www.media-awareness.ca/english/research/ycww/index.cfm<br />
104<br />
– NOVA Rapport 16/2008 –